Jonas Švažas

Jonas Švažas (1925 m. liepos 5 d. Urvikiuose – 1976 m. gruodžio 14 d. Vilniuje) – dailininkas tapytojas, skulptorius.

 Jonas Švažas (samogit.lt)
 Nacionalinė dailės galerija
 Jono Švažo darbų paroda Stasio Juškaus galerijoje
 Jonas Švažas (daile.lt)
 Jonas Švažas (mmcentras.lt)

Kategorija:Lietuvos tapytojai
Kategorija:Lietuvos skulptoriai
Kategorija:LTSR valstybinės premijos laureata

Nuorodos Jonas Švažas (samogit.lt) Nacionalinė dailės galerija Jono Švažo darbų paroda Stasio Juškaus galerijoje Jonas Švažas (daile.lt)

Jonas Švažas gimė 1925 m. Urvikiuose, Mažeikių rajone. Mirė 1976 m. Vilniuje. 1953 m. baigė Lietuvos TSR valstybinį dailės institutą (dabar Vilniaus dailės akademija) ir ten dėstė nuo baigimo iki mirties (Pedagogikos, Tapybos katedrose). Gyveno ir kūrė Vilniuje. 1975 m. jam buvo paskirta valstybinė premija. Vilniaus tapybos trienalės (trijų Baltijos respublikų - Lietuvos, Latvijos ir Estijos) sumanytojas ir organizatorius (1969).
Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus, Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus, Vilniaus dailės akademijos muziejus, Šiaulių Aušros muziejus ir kt. Taip pat užsienio šalių muziejai - Latvijos nacionalinis dailės muziejus Rygoje, Valstybinė Tretjakovo galerija Maskvoje ir kt.
Jono Švažo kūrybinį palikimą sudaro apie 150 piešinių, apie 300 akvarelių ir apie 600 tapybos darbų ir jis yra vienas žymiausių XX amžiaus antrosios pusės Lietuvos tapytojų. Jonas Švažas, nutapęs įsimintinų urbanistinių peizažų (senamiesčio gatvelės, skersgatviai - vingraus silueto ir pulsuojančių organinių formų ritmo), pasiūlė dar naujo - pramoninio peizažo porūšį, kurio pradininku ir tapo.
Geriausiuose pramoninio žanro kūriniuose per piešinį, kompoziciją, liepsnojančias, žėrinčias spalvas stengėsi perteikti industrinę epochos panoramą. Jis traktavo pramoninį peizažą kaip techninio progreso, naujų industrinių ritmų ir naujo mastelio įsikūnijimą. 7 dešimtmetį Jono Švažo tapyboje atsirado pastoliai, vamzdynai, tiltai, transformatoriai, elevatoriai, chemijos ir azoto gamyklos, aukštos įtampos elektros tarpstotės su laidais, lokatoriai, turbinos, oro uostai ir jų prieigos su radarais. Dailininko tapyboje technikos agregatai, prietaisai - tai ne nuobodžios metalo, gelžbetonio konstrukcijos, o egzotiški spalvomis pulsuojantys atrakcionai, žavintys inžinerine išmone.
Kad ir ką betapydavo Jonas Švažas, darbuose stebino spalvų kontrastai, jų ryškis, kuris pats savaime nebuvo naujas, bet spalvinio intensyvo ištakos buvo kitokios. Daug kas tuomet eksperimentavo spalvomis, jas kėlė iki aukštutinių oktavų. Bet tik Jonas Švažas, ir iš dalies Jonas Čeponis, pasiūlė ne ekspresionistų apnuoginto tapybinio nervo dirglumą, šiurkštų, retsykiais pakriką teptuko ruožą, o fovistų pamėgtą spalvinio švytėjimo, radijavimo sukauptą jėgą, vitražišką intensyvumą.
Parengta pagal: Jonas Švažas, sud. Baroti galerija, teksto autorė Ramutė Rachlevičiūtė, Klaipėda: S. Jokužio leidykla-spaustuvė, 2015.
Skaityti daugiau


Jonas Švažas


Banga B

„Banga B“ – Lietuvos futbolo komanda iš Gargždų. Banga B yra Gargždų „Bangos“ dublerių ekipa.

Dublerių komandos savo laiku buvo vadinamos „Banga-2“ ir „Bangelė“.

„Bangos“ dubleriai nuo 2009 m. žaidė ne tik regioninėse varžybose, bet ir A lygos komandų dublerių pirmenybėse.
 Veikla nuo 2017 m.
2017 m. buvo suburta dublerių ekipa Banga B ir nuspręsta, kad jie žais III lygoje (Klaipėdos zonoje). http://klff.lt/viewpage.php?page_id=27

2018 m. rungtyniavo Antros lygos, Vakarų zonoje. galutinėje komandų rikiuotėje liko dešimti.http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/fk-palanga-b-13778/?cid=1893917

2019 m. Banga B žaidė Antros lygos, Vakarų zonoje.https://www.90min.lt/naujienos/ii-lygos-licencijas-gavo-13-komandu/ Sezonas buvo sėkmingas: komanda iškovojo 14 pergalių ir vos dviem taškais nusileido pirmenybių lyderiams. Galutinėje rikiuotėje liko antroje vietoje.http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/banga-b-12577/?cid=3759246 Didžiausia sezono pergalė tapo 2019 m. rugsėjo 20 d. rungtynės Gargžduose, kuriose šeimininkai rezultatu 14-0 sutriuškino Kelmės ekipą.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/banga-b-krazante-3801764/

2020 m. ekipa kovojo Antroje lygoje. Juos treniravo portugalas Davidas Afonsas. Dėl pirmos vietos ilgą laiką varžėsi su FK Neptūnas. Lemiamos rungtynės vyko būtent tarp šių komandų ir jose po pratęsimo nugalėjo gagždiškiai.https://lff.lt/news/11541/jaunieji-gargzdiskiai-ii-lygos-nugaletojai/ Rezultatyviausiu pirmenybių žaidėju tapo ekipos puolėjas Ignas Venckus.

2021 m. ekipa gavo Pirmos lygos licenciją ir žaidė Pirmoje lygoje. 2021 m. galutinėje komandų rikiuotėje liko šeštoje vietoje iš keturiolikos dalyvių.Soccerway; 2021 m. pirma lyga

2022 m. licencijavosi Pirmai lygai;lff.lt: Licencijų išdavimas tapo vienu iš dalyvių, kurie rungtyniavo 2022 m. Pirmoje lygoje.sportas.lt: Pirmos lygos dalyviailff.lt dalyvių tvirtinima

„Ekranui“ – minus 3 taškai ir atvertos durys į Pirmą lygą (4)
Panevėžio “Ekranas“ | Klubo nuotr.
Lietuvos futbolo federacijos Nepaprastųjų atvejų komitetas (NAK) priėmė sprendimus dėl artėjančio LFF I ir LFF II lygų dalyvių tvirtinimo.
„Artėjant Optibet Pirmos ir LFF II lygos pirmenybių startui, šiandien buvo patvirtintos abiejų lygų dalyvės. Džiugu, kad Optibet Pirma lyga sezoną pasitinka dar stipresnė, turėdama tvirtą generalinio rėmėjo „Optibet“ užnugarį ir tai padės lygai žengti kokybinį žingsnį į priekį. Taip pat džiugu, kad pavyko įgyvendinti 16 komandų lygos formatą Optibet Pirmoje lygoje bei 18 komandų formatą II lygoje,“ – teigė LFF generalinis sekretorius Edgaras Stankevičius.
Vadovaujantis 2021-04-30 LFF Įstatų 34 straipsnio 1 dalies k) punktu bei 37 straipsnio 1 dalimi, NAK nusprendė tvirtinti 2022 m. LFF I lygos dalyvių sąrašą:
Kėdainių „Nevėžis“
Alytaus „Dainava“
Klaipėdos „Neptūnas“
Mažeikių „Atmosfera“
Kauno r. „Garliava“
Kauno „Be1 NFA“
Plungės „Babrungas“
Kretingos „Minija“
Kazlų Rūdos „Šilas“
Vilniaus „Baltijos Futbolo akademija“ (BFA)
Panevėžio „Ekranas“
Vilniaus „Žalgiris“ B
„Panevėžys“ B
Gargždų „Banga“ B
Vilniaus „Riteriai“ B
„Šiauliai“ B
FK „Ekranas“ klubui bus pritaikyta 3 taškų atėmimo sankcija bei kiti įsipareigojimai.
Pirmos lygos pirmenybės bus vykdomos dviejų ratų sistema – visi klubai tarpusavyje sužais po du kartus (namuose ir išvykoje), tad iš viso ekipos sužais 30 rungtynių.
Taip pat buvo patvirtintas 2022 m. LFF II lygos dalyvių sąrašas:
„Utenos Utenis“
„Šilutė“
Joniškio „Saned“
Vilniaus „Viltis“
Klaipėdos FM
Kybartų „Sveikata“
Tauragės „Tauras“
Kauno „Fortūna“
Vilniaus „Ateitis“
FSK „Radviliškis“
Vilniaus „TransINVEST“
Alytaus „Dainava“ B
FK „Jonava“ B
Kauno r. „Hegelmann“ B
Telšių „Džiugas“ B
„Kauno Žalgiris“ B
Marijampolės „Sūduva“ B
Vilniaus „Žalgiris“ C
FSK „Radviliškis“ klubui bus pritaikyta 3 taškų atėmimo sankcija bei kiti įsipareigojimai.
II lygos pirmenybės vyks 1,5 rato sistema – visos ekipos po sykį sužais tarpusavyje, o po pirmo rato skils į dvi dalis – 1-10 užimančios komandos dar po sykį sužais tarpusavyje, taip pat tarpusavyje sužais ir 11-18 vietas užimančios ekipos.


Banga B

Dublerių komandos savo laiku buvo vadinamos „Banga-2“ ir „Bangelė“.

„Bangos“ dubleriai nuo 2009 m. žaidė ne tik regioninėse varžybose, bet ir A lygos komandų dublerių pirmenybėse.
 Veikla nuo 2017 m.
2017 m. buvo suburta dublerių ekipa Banga B ir nuspręsta, kad jie žais III lygoje (Klaipėdos zonoje). http://klff.lt/viewpage.php?page_id=27


Banga B

Dublerių komandos savo laiku buvo vadinamos „Banga-2“ ir „Bangelė“.

„Bangos“ dubleriai nuo 2009 m. žaidė ne tik regioninėse varžybose, bet ir A lygos komandų dublerių pirmenybėse.
 Veikla nuo 2017 m.
2017 m. buvo suburta dublerių ekipa Banga B ir nuspręsta, kad jie žais III lygoje (Klaipėdos zonoje). http://klff.lt/viewpage.php?page_id=27

2018 m. rungtyniavo Antros lygos, Vakarų zonoje. galutinėje komandų rikiuotėje liko dešimti.http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/fk-palanga-b-13778/?cid=1893917

2019 m. Banga B žaidė Antros lygos, Vakarų zonoje.https://www.90min.lt/naujienos/ii-lygos-licencijas-gavo-13-komandu/ Sezonas buvo sėkmingas: komanda iškovojo 14 pergalių ir vos dviem taškais nusileido pirmenybių lyderiams. Galutinėje rikiuotėje liko antroje vietoje.http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/banga-b-12577/?cid=3759246 Didžiausia sezono pergalė tapo 2019 m. rugsėjo 20 d. rungtynės Gargžduose, kuriose šeimininkai rezultatu 14-0 sutriuškino Kelmės ekipą.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/banga-b-krazante-3801764/


Banga B

Dublerių komandos savo laiku buvo vadinamos „Banga-2“ ir „Bangelė“.

„Bangos“ dubleriai nuo 2009 m. žaidė ne tik regioninėse varžybose, bet ir A lygos komandų dublerių pirmenybėse.
 Veikla nuo 2017 m.
2017 m. buvo suburta dublerių ekipa Banga B ir nuspręsta, kad jie žais III lygoje (Klaipėdos zonoje). http://klff.lt/viewpage.php?page_id=27

2018 m. rungtyniavo Antros lygos, Vakarų zonoje. galutinėje komandų rikiuotėje liko dešimti.http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/fk-palanga-b-13778/?cid=1893917

2019 m. Banga B žaidė Antros lygos, Vakarų zonoje.https://www.90min.lt/naujienos/ii-lygos-licencijas-gavo-13-komandu/ Sezonas buvo sėkmingas: komanda iškovojo 14 pergalių ir vos dviem taškais nusileido pirmenybių lyderiams. Galutinėje rikiuotėje liko antroje vietoje.http://lietuvosfutbolas.lt/klubai/banga-b-12577/?cid=3759246 Didžiausia sezono pergalė tapo 2019 m. rugsėjo 20 d. rungtynės Gargžduose, kuriose šeimininkai rezultatu 14-0 sutriuškino Kelmės ekipą.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/banga-b-krazante-3801764/

2020 m. ekipa kovojo Antroje lygoje. Juos treniravo portugalas Davidas Afonsas. Dėl pirmos vietos ilgą laiką varžėsi su FK Neptūnas. Lemiamos rungtynės vyko būtent tarp šių komandų ir jose po pratęsimo nugalėjo gagždiškiai.https://lff.lt/news/11541/jaunieji-gargzdiskiai-ii-lygos-nugaletojai/ Rezultatyviausiu pirmenybių žaidėju tapo ekipos puolėjas Ignas Venckus.

2021 m. ekipa gavo Pirmos lygos licenciją ir žaidė Pirmoje lygoje. 2021 m. galutinėje komandų rikiuotėje liko šeštoje vietoje iš keturiolikos dalyvių.Soccerway; 2021 m. pirma lyga


Banga B


Alytaus SRC-MFK

Alytaus SRC-MFK – Lietuvos futbolo klubas iš Alytaus. Merginos žaidžia Lietuvos Pirmos lygos pirmenybėse.

2006 m. buvo suburta Alytaus SRC merginų futbolo ekipa. Dalyvavo Moterų futbolo A lyga pirmenybėse.

Alytaus sporto ir rekreacijos centro ir Alytaus moterų futbolo klubo jungtinė ekipa 2016 m. tapo Pirmos lygos nugalėtojomis.
http://lff.lt/news/310/titulus-sluojancios-alytaus-futbolininkes-planuoja-sugrizti-i-a-lyga/.

Nepasinaudojusios teise žaisti aukščiausiame divizione, http://alytausgidas.lt/alytiskes-futbolininkes-atsisake-galimybes-zaisti-auksciausioje-lygoje-atnaujinta/
2017 m. alytiškės rungtyniavo Pirmos lygos pirmenybėse.
http://lff.lt/news/2794/moteru-i-lygoje-rekordinis-dalyviu-skaicius/
Jų tikslas buvo apginti Pirmos lygos nugalėtojų vardą.
http://lff.lt/news/3813/lmfa-i-lygos-apzvalga-pietu-regionas/
Tačiau to nepavyko padaryti.

2018 m. komanda vadinosi Alytaus SRC-DFK „Dainava“ ir dalyvavo Centro regiono atrankinės grupės kovose. Savo grupėje užėmė antrą vietą ir pateko į ketvirtfinalį, tačiau pralaimėjo panevėžietėms

Nepasinaudojusios teise žaisti aukščiausiame divizione, 2017 m. alytiškės rungtyniavo Pirmos lygos pirmenybėse. Jų tikslas buvo apginti Pirmos lygos nugalėtojų vardą.


Alytaus SRC-MFK


Alytaus SRC-MFK

2006 m. buvo suburta Alytaus SRC merginų futbolo ekipa. Dalyvavo Moterų futbolo A lyga pirmenybėse.


CityBee

„CityBee“ – elektrinių paspirtukų, dviračių bei automobilių nuomos paslaugų prekinis ženklas. Paslaugos su šiuo prekiniu ženklu teikiamos Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje. 2019 m. „CityBee“ paslaugomis naudojosi daugiau nei 400000 registruotų vartotojų. Paslaugų teikimui naudojama daugiau nei 2000 automobilių ir 3000 elektrinių paspirtukų.

Nuomojami įvairių markių („Peugeot“, „Volkswagen“, „Toyota“, „Nissan“) šiuolaikiniai automobiliai, o taip pat ir egzotiškos, senovinės transporto priemonės. „CityBee“ vienu metu siūlė išsinuomoti „Porsche 718 Boxster“„CityBee“ automobilių parką papildė „Porsche“ kabrioletas bei „VAZ 2101“„CityBee“ gamą papildė netikėtas modelis – nuomos žalią „Žigulį“. Parką sudaro automobiliai su dyzeliniais, benzininiais, ir elektriniais varikliais. Pagal formą siūloma rinktis iš vienatūrių, hečbekų, sedanų, pikapų, mikro autobusiukų ir kitų.

Nuomodamiesi automobilį vartotojai apmokestinami už nuomos laiką ir nuvažiuotus kilometrus. Laikas apmokestinamas naudojantis minutės, valandos, dienos, savaitės ir mėnesio įkainiais, ir taikoma mažiausia galima įkainių taikymo suma. Nuomodamiesi elektrinį paspirtuką vartotojai apmokestinami už paspirtuko atrakinimą bei kiekvieną naudojimosi minutę. Dviračių nuoma apmokestinama už kiekvieną nuomos pusvalandį. Įsigijus dviračio nuomos prenumeratą, už pirmą nuomos pusvalandį mokėti nereikia.

Automobilius, „e-kick“ paspirtukus ir dviračius vartotojai gali išsinuomoti naudodami programėlę išmaniajam telefonui. Transporto priemones galima pasiimti iš ten, kur jos yra paliktos, palikti – programėlėje rodomose vietose, kur jas galima palikti. Daugumoje savivaldybių, kur veikia ši paslauga, nereikia mokėti už automobilio stovėjimą mokamose automobilių aikštelėse.

thumb|250px|left|„CityBee“ automobilis „Volkswagen Golf“ aikštelėje prie Kauno marių.
thumb|180px|„CityBee“ automobilis „BMW X1“ Vilniuje

„CityBee“ pavadinimu automobilių nuomos paslaugos pradėtos teikti Vilniuje 2012 metais. Nuo 2016 m. paslauga nuolat teikiama ir Kaune. O nuo 2017 m. paslaugos teikiamos ir Lietuvos pajūrio miestuose (Klaipėdoje, Nidoje, Palangoje). Nuo 2017 m. „CityBee“ automobiliais galima pradėti kelionę viename iš šių miestų, o baigti – kitame.

2018 m. rugsėjį „CityBee“ pradėjo teikti krovininių automobilių dalinimosi paslaugas didžiausiuose Lenkijos miestuose: Varšuvoje, Gdanske, Krokuvoje, Vroclave, Poznanėje, Balstogėje, Liubline ir Bydgoščiuje„CityBee“ plečiasi 5-iose valstybėse ir neketina mažinti apetito.. 2018 m. pabaigoje buvo  planuojama Lietuvoje valdyti 1000 automobilių. Nuo 2019 m. „CityBee“ pradėjo teikti elektrinių paspirtukų dalijimosi paslaugą Vilniuje, Madride bei Varšuvoje. 2019 m. buvo pradėta plėtra į Latvijos, Estijos rinkas. Buvo planuojama, kad investicijos sudarys apie 110 mln. eurų ir planuojama įsigyti 5360 naujų automobilių.

2020 m. spalį buvo pranešta, kad „CityBee“ laikinai stabdo savo paslaugas Lenkijoje.https://www.vz.lt/transportas-logistika/2020/10/06/citybee-stabdo-veikla-lenkijoje

2021 m. vasario 15 d. „CityBee“ savo „Facebook“ paskyroje pranešė, kad buvo nutekinti daugiau nei 100 tūkst. „CityBee“ klientų duomenys.https://www.facebook.com/CityBeeCarSharing/posts/369776233700484

Facebook
Email or phone
Password
Forgot account?
Create new account
You’re Temporarily Blocked
You’re Temporarily Blocked
It looks like you were misusing this feature by going too fast. You’ve been temporarily blocked from using it.
English (US)
Español
Français (France)
中文(简体)
العربية
Português (Brasil)
Italiano
한국어
Deutsch
हिन्दी
日本語
Sign Up
Log In
Messenger
Facebook Lite
Watch
Places
Games
Marketplace
Meta Pay
Oculus
Portal
Instagram
Bulletin
Local
Fundraisers
Services
Voting Information Center
Groups
About
Create Ad
Create Page
Developers
Careers
Privacy
Cookies
Ad choices
Terms
Help
Contact Uploading & Non-Users
Settings
Activity log
Meta © 2022


CityBee


CityBee

thumb|250px|left|„CityBee“ automobilis „Volkswagen Golf“ aikštelėje prie Kauno marių.
thumb|180px|„CityBee“ automobilis „BMW X1“ Vilniuje


CityBee

thumb|250px|left|„CityBee“ automobilis „Volkswagen Golf“ aikštelėje prie Kauno marių.
thumb|180px|„CityBee“ automobilis „BMW X1“ Vilniuje

„CityBee“ pavadinimu automobilių nuomos paslaugos pradėtos teikti Vilniuje 2012 metais.


CityBee

thumb|250px|left|„CityBee“ automobilis „Volkswagen Golf“ aikštelėje prie Kauno marių.
thumb|180px|„CityBee“ automobilis „BMW X1“ Vilniuje

„CityBee“ pavadinimu automobilių nuomos paslaugos pradėtos teikti Vilniuje 2012 metais. Nuo 2016 m. paslauga nuolat teikiama ir Kaune.


CityBee

thumb|250px|left|„CityBee“ automobilis „Volkswagen Golf“ aikštelėje prie Kauno marių.
thumb|180px|„CityBee“ automobilis „BMW X1“ Vilniuje

„CityBee“ pavadinimu automobilių nuomos paslaugos pradėtos teikti Vilniuje 2012 metais. Nuo 2016 m. paslauga nuolat teikiama ir Kaune. O nuo 2017 m. paslaugos teikiamos ir Lietuvos pajūrio miestuose (Klaipėdoje, Nidoje, Palangoje). Nuo 2017 m. „CityBee“ automobiliais galima pradėti kelionę viename iš šių miestų, o baigti – kitame.


CityBee

thumb|250px|left|„CityBee“ automobilis „Volkswagen Golf“ aikštelėje prie Kauno marių.
thumb|180px|„CityBee“ automobilis „BMW X1“ Vilniuje

„CityBee“ pavadinimu automobilių nuomos paslaugos pradėtos teikti Vilniuje 2012 metais. Nuo 2016 m. paslauga nuolat teikiama ir Kaune. O nuo 2017 m. paslaugos teikiamos ir Lietuvos pajūrio miestuose (Klaipėdoje, Nidoje, Palangoje). Nuo 2017 m. „CityBee“ automobiliais galima pradėti kelionę viename iš šių miestų, o baigti – kitame.

2018 m. rugsėjį „CityBee“ pradėjo teikti krovininių automobilių dalinimosi paslaugas didžiausiuose Lenkijos miestuose: Varšuvoje, Gdanske, Krokuvoje, Vroclave, Poznanėje, Balstogėje, Liubline ir Bydgoščiuje„CityBee“ plečiasi 5-iose valstybėse ir neketina mažinti apetito.. 2018 m. pabaigoje buvo  planuojama Lietuvoje valdyti 1000 automobilių. Nuo 2019 m. „CityBee“ pradėjo teikti elektrinių paspirtukų dalijimosi paslaugą Vilniuje, Madride bei Varšuvoje. 2019 m. buvo pradėta plėtra į Latvijos, Estijos rinkas. Buvo planuojama, kad investicijos sudarys apie 110 mln. eurų ir planuojama įsigyti 5360 naujų automobilių.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0190.jsonl--Q6648529--Ryšiai su JAV netekus nepriklausomybės-2--lt-0190-346

55px|left|border JAV–Lietuvos santykiai 55px|right|border 390px|centerLietuva (žalia) ir JAV (oranžinė) pasaulio žemėlapyje  Pagrindinės datos:  • LR Vyriausybės de jure pripažinimas: 1922 m. liepos 28 d.  • Diplomatinių santykių atkūrimas: 1991 m. rugsėjo 6 d.  Prekybos apimtys (2020):  • Lietuva → JAV: 1,26 mlrd. eur.  • JAV → Lietuva: 486 mln. eur.  Turistų srautai:  • JAV → Lietuva (2020): 11 733
thumb|right|250px|Lietuva ir JAV
Jungtinių Amerikos Valstijų ir Lietuvos santykiai – dvišaliai santykiai tarp Lietuvos ir JAV. Abi šalys yra Jungtinių Tautų, NATO, kitų tarptautinių organizacijų narės.

JAV gyvena apie 650 000 lietuvių kilmės amerikiečių – tai didžiausia ir svarbiausia lietuvių bendruomenė už Lietuvos ribų, veikia JAV lietuvių bendruomenė (įregistruota 1952 m.). Tuo tarpu Lietuvoje 2021 m. pradžioje gyveno 604 JAV piliečiai.Migracijos metraštis 2020, Migracijos departamentas prie VRM. Oficialūs diplomatiniai santykiai su JAV užmegzti 1922 m. liepos 28 d., o atkūrus nepriklausomybę atkurti 1991 m. rugsėjo 6 d. Visos sovietinės okupacijos metais nepripažino Baltijos šalių TSRS dalimi, pripažino Lietuvos Respublikos diplomatinę tarnybą. 1992 m. spalio 2 d. Vilniuje įkurta JAV ambasada, vėliau įsteigti generaliniai konsulai Niujorke (dar tarpukariu), Čikagoje ir Los Andžele.

1940 m. birželio 15 d. Lietuvą okupavus SSRS, paskutinis tarpukario ambasadorius Owen J.C. Norem Lietuvą paliko 1940 m. vasarą. JAV pirmoji oficialiai pasmerkė SSRS įvykdytą okupaciją 1940 m. liepos 23 d. paskelbusi Welles deklaraciją, kuri žymėjo Baltijos šalių, įskaitant Lietuvos, okupacijos nepripažinimo JAV politikos pradžią. Buvo išlaikyta Lietuvos ambasada Vašingtone, išsaugotos 69 mln. JAV dolerių vertės aukso ir valiutos atsargos.

Po Antrojo pasaulinio karo kilusi milžiniška pabėgėlių banga į JAV ilgainiui sukūrė tvirtą JAV lietuvių bendruomenę, besistengusią paveikti JAV požiūrį į padėtį okupuotuose Baltijos šalyse (nuo 1955 m. čia įsikūrė VLIK, dar 1940 m. – Amerikos lietuvių taryba). JAV administracija nepripažino Baltijos šalių okupacijos, ryšiai su okupuota Lietuva iš esmės nutrūko. Kita vertus, 1941 m. tarp JAV ir Didžiosios Britanijos (o vėliau ir dar kitų valstybių) pasirašytos Atlanto chartijos punktas apie visų iki karo egzistavusių suverenių valstybių, taigi ir Lietuvos, atkūrimo karui pasibaigus nebuvo įgyvendintas.

Skirtingų JAV prezidentų administracijų bendradarbiavimas ir moralinė parama Amerikos lietuvių organizacijoms buvo nevienoda. 1940 m. rugsėjo 15 d. tuometis prezidentas F. Ruzveltas priėmė gausią lietuvių delegaciją su prezidentui adresuotu raštu. Atsiminimuose rašoma, kad F. Ruzveltas žadėjęs „Lietuva savo nepriklausomybės neprarado. Jos nepriklausomybė tik laikinai pertraukta. Ateis laikas, ir Lietuva vėl bus laisva. Tai atsitiks gal greičiau, negu jūs galite tikėtis“JAV lietuviai

Turbūt didžiausią paramą dėl Lietuvos laisvės siekio SSRS okupacijos metu reiškė prezidentas Ronald Reagan, 1983 m. vasario 16-ąją pasveikinęs lietuvius su „65-siomis nepriklausomybės metinėmis“ ir savo kalboje pareiškęs, kad „kol laisvė yra draudžiama kitiems, ji nėra laisva ir čia“.Seime legendinio JAV prezidento kalba priminė įsipareigojimus, kurių Lietuva nevykdo 1982-ųjų birželio 14 dieną Roaldas Reiganas buvo oficialiai paskelbęs Baltijos laisvės diena.Ronaldas Reaganas – Lietuvos gynėjas

JAV valstybės departamente visą Lietuvos okupacijos laikotarpį, išskyrus dieną, kai JAV lankėsi Michailas Gorbačiovas, šalia kitų valstybių vėliavų plevėsavo ir Lietuvos trispalvė

1980-aisiais prasidėjo Irano ir Irako karas, buvo nuverstas Irano šachas. Tais pačiais metais Lenkijoje gimė "Solidarumas", pradėjęs visos socializmo stovyklos eroziją. Tuomet Sovietų Sąjunga įžengė į Afganistaną. Pačiame įkarštyje buvo ginklavimosi varžybos, o kartu vyko nelengvos derybos dėl branduolinės ginkluotės sumažinimo.
Pačioje Amerikoje R.Reiganui teko užglaisyti didžiulio pasipriešinimo Vietnamo karui gaisrą ir "Watergate" skandalo padarinius. Be to ekonomikos srityje jis griebėsi "Reigonomikos" taktikos - mažinti mokesčius, taip pat biudžeto išlaidas, bet didinti karines išlaidas. 1981 m. jis atleido apie 11 tūkstančių streikavusių aviadispečerių ir jų profsąjungos veikėjų, nors pats buvo vienintelis iš prezidentų – profsąjungų narys. Taigi, Ronaldas Reiganas su savo ryžtinga ir bekompromisine politika rizikavo įstumti pasaulį bei Ameriką į dar didesnę aklavietę. Kaip bebūtų keista, taip neatsitiko.
Per jo vadovavimo laikotarpį Maskvai teko išeiti į Afganistano, baigėsi beveik tiek pat trukęs Irano ir Irako karas, o po sunkių ir permainingų derybų savo kadencijos pabaigoje 1988 metais su tuometiniu "perestroijkos" lyderiu M.Gorbačiovu pasirašė pirmąją branduolinės ginkluotės apribojimo sutartį, kuri tapo atominių raketų naikinimo pradžia. Kaip tik tuo metu Maskvos vadinamas "šaltojo karo" kurstytoju R.Reiganas prie Brandenburgo vartų Berlyne įkalbino M.Gorbačiovą griauti Berlyno sieną.
Politikos istorikai prisimena ir ryžtingą R.Reigano žingsnį po Berlyno tragedijos, kai Libijos teroristai susprogdino diskoteką. JAV prezidentas įsakė nedelsiant bombarduoti Muammaro Gaddafi (Muamaro Kadafio) rezidenciją Tripolyje; tuomet žuvo 37 žmonės. Bet šis smūgis tapo kone pirmuoju Amerikos atsaku į teroristų išpuolį. Beje, pačiam R.Reiganui irgi teko pajusti teroristo smūgį: 1981 metų gegužės 30-ąją, praėjus 69 dienoms po inauguracijos, psichiškai nesveikas Johnas F.Hinkcley (Džonas Hinklis) šovė iš revolverio “Rohm R6-14”, sunkiai sužeidė prezidentą ir užmušė du jo asmens sargybinius.
Pasikesinimas R.Reiganą padarė dar didesniu antikomunistu. Ko gero, labiausiai prisimenu tą slogią atmosferą, kai R.Reiganas, 1983-aisiais viešėdamas Londone pas jį rėmusią Didžiosios Britanijos premjerę konservatorę Margaret Thatcher (Margaret Tečer), Sovietų Sąjungą pavadino "blogio imperija". Tada visas pasaulis nuščiuvo ir laukė, koks gi bus Kremliaus atsakas. Mes, politikos apžvalgininkai Vilniuje, šį iššūkį supratome ne tik kaip Maskvos kritiką už nenorą nusiginkluoti, bet ir už tai, kad Sovietų Sąjunga Baltijos šalių nepaleidžia iš okupacijos glėbio. Šį įspūdį sustiprino dar ir tai, kad metus prieš tai 1982-ųjų birželio 14 dieną Roaldas Reiganas pirmą kartą oficialiai paskelbė Baltijos laisvės diena.
Žodžiu, 40-asis JAV prezidentas Maskvai tapo pačiu nekenčiamiausiu Amerikos vadovu per visą jos istoriją. Dabar buvę sovietiniai diplomatai, o ir pats Michailas Gorbačiovas laikraštyje "La Stampa" reiškia susižavėjimą juo. Tuomet, kai, pavyzdžiui, 1986-aisis žlugo nusinklavimo derybos Reikjavike ir kai R.Reiganas paskelbė ambicingą 26 milijardus dolerių kainavusią "žvaigždžių karų" programą, atrodė, žlunga bet kokios taikaus sambūvio viltys, o "perestroikos" vėjas nuo Maskvos Lietuvai atneš dar didesnes kančias ir sunkesnę okupanto leteną.
Tačiau - grįžtant prie Baltijos šalių - R.Reigano dėka tas vėjas netikėtai pakeitė kryptį ir atšilo. Štai kas buvo rašoma tuometiniuose KGB informatorių pranešimuose iš Vašingtono (pagal istoriko A.Anušausko archyvinę medžiagą “Iš Archyvų”, pateiktą www.genocid.lt):
"Emigrantų nacionalistinių centrų spaudimu, teigiama viename iš jų, JAV kongrese rengiama speciali rezoliucija „jubiliejaus“ proga (tai yra Vasario 16-osios 70-ųjų metinių), o administracija planuoja surengti priėmimą Baltuosiuose rūmuose lietuvių atstovams su „lietuvių diplomatijos šefu“ St. Lozoraičiu priešakyje. Priėmime kalbą sakys prezidentas Reiganas; tikimasi, kad jis 1988 metus paskelbs „Lietuvos nepriklausomybės metais“. Be to, JAV administracijoje svarstomas klausimas pateikti SSRS provokacinį reikalavimą leisti kai kuriems kongresmenams vykti stebėtojais į Vilnių, kur, amerikiečių turimais duomenimis, 1988 m. vasario 16 d. vietiniai klerikaliniai nacionalistiniai elementai numato surengti demonstraciją „nepriklausomybės“ metinių proga…
…1984 m. spalio 5 d. JAV Kongresas priėmė rezoliuciją Nr. 655, kuria remiantis prezidento dekretu nuo 1985 m. Vasario 16-oji buvo oficialiai paskelbta Lietuvos „nepriklausomybės diena“. 1985 m. prezidentas Reiganas išleido direktyvą Nr. 271 ir pasirašė oficialią deklaraciją, kurioje pareiškė, kad „laimina teisingą mažos laisvę mylinčios tautos kovą“ ir jai pritaria, o kiekvienų metų birželio 14-ąją paskelbė „Baltijos šalių laisvės diena“. JAV Baltuosiuose rūmuose ir Valstybės departamente kasmet rengiami priėmimai Baltijos šalių reakcinės emigracijos vadovams. Šiuo metu prezidento padėjėjo L. Kojelio iniciatyva mėginama Amerikos kongrese įkurti pakomisę „Už religijos laisvę Lietuvos katalikams“. Visa tai rodo, kad JAV administracija stengiasi pakreipti emigrantų nacionalistinių centrų antisovietinę veiklą sisteminga, kryptinga linkme, priderinti ją prie kasmet pažymimų„tradicinių“datų”.
Taigi, Ronaldas Reiganas pirmas išdrįso pasakyti Kremliui tiesą į akis. 1982 m. birželio 14-ąją jis paskelbė Baltijos laisvės diena, pakartodamas oficialią Vašingtono nuostatą – nepripažinti prievartinio Baltijos valstybių inkorporavimo į SSRS, o 1988-uosius - "Lietuvos nepriklausomybės metais".
Galima prisimnti kai kurias ir kitas jau sunkiai sergančio eksprezidento sąsajas su mūsų kraštu, pavyzdžiui, kad jo žmoną Nancy Reagan (Nensi) neva konsultavusi žinoma aiškiaregė iš Lietuvos, bet tai tebūtų gandų lygio informacija.
Su Ronaldu Reiganu bus atsisveikinama valstybiniu lygiu penkias dienas. Tokios pagarbos iki šiol buvo sulaukę tik 8 Amerikos prezidentai. Laidotuvės įvyks penktadienį Kalifornijoje, , didžiulės jo memorialinės bibliotekos Simio slėnyje teritorijoje. O laikraštis "The Boston Globe" pranešė, kad jo vardu bus pavadinta viršukalnė Prezidento kalnų grandinėje Nju Hempšyro valstijoje. Iki šiol iš prezidentų tokia viršūnė pavadinta tik vieno – D.Eisenhowerio (Eizenhauerio) vardu…
R.Reiganas – aktorius komikas, puikus “komunikatorius” ir Amerikos lyderis (CNN teigimu, jis įeina į geriausių JAV prezidentų penketuką) – iš tikrųjų iš Vilniaus matomas kaip pasaulio viršūnė.
Top naujienos
Ar Lukašenka išdrįs stoti į atvirą karą: Lietuvoje užsidegtų raudonos lemputės
Seimo politikai abejoja, ar Baltarusija ir jos autoritarinis lyderis Aleksandras Lukašenka...
Po masinių Rusijos atakų – reakcija iš Ukrainos: karas gali pasibaigti tik Maskvoje (7)
Rusijos raketų kruša, kurią šios savaitės pradžioje patyrė Ukraina , sukėlė įvairių...
Karas Ukrainoje. Rusija surengė naujas atakas: Ukraina skelbia numušusi 18 rusų raketų pranešama apie rimtus sugriovimus vidurio Ukrainoje (2)
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Svarsto, kad sekmadieniais parduotuvės galėtų nedirbti: dalis prekybininkų palaikytų (4)
Įjungus taupymo režimą, kai kurie prekybininkai sekmadieniais norėtų nedirbti, praneša „LNK...
Antrojo pasaulinio karo pamokos, kurių neišmokome: šiomis legendomis daugelis tiki iki šiol (1)
Sakoma, kad tie, kurie nesimoko iš istorijos, yra pasmerkti kartoti sykį jau padarytas klaidas....
Kinija pirmą kartą papriekaištavo Rusijai dėl karo Ukrainoje (14)
Pirmą kartą nuo Rusijos karo Ukrainoje pradžios Kinija išreiškė pretenziją Maskvai. Tokios...
Užregistravusi vaiką pas gydytoją vilnietė nustebo: e. sveikatoje įrašas apie vizitą, kurio nė nebuvo
Gyventojai ir sveikatos priežiūros specialistai vis susiduria su bėdomis dėl e. sveikatos . Nors...
Itin dažnas įprotis ne tik gadina išmaniuosius įrenginius, bet ir eikvoja mūsų pinigus: ekspertas vardina, ko daryti tikrai nereikėtų
Netrukus prasidės šildymo sezonas, ir šįmet dėl jo kaip niekad neramu. Išaugusios elektros,...
Miške aptiko stebinančios išvaizdos grybą: ekspertas paaiškino, kuo jis toks įdomus
Miške galima rasti pačių įvairiausių grybų , tačiau tokį pamatyti pasiseka tikrai ne...


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0190.jsonl--Q6648529--Ryšiai su JAV netekus nepriklausomybės-2--lt-0190-345

1940 m. birželio 15 d. Lietuvą okupavus SSRS, paskutinis tarpukario ambasadorius Owen J.C. Norem Lietuvą paliko 1940 m. vasarą. JAV pirmoji oficialiai pasmerkė SSRS įvykdytą okupaciją 1940 m. liepos 23 d. paskelbusi Welles deklaraciją, kuri žymėjo Baltijos šalių, įskaitant Lietuvos, okupacijos nepripažinimo JAV politikos pradžią. Buvo išlaikyta Lietuvos ambasada Vašingtone, išsaugotos 69 mln. JAV dolerių vertės aukso ir valiutos atsargos.

Po Antrojo pasaulinio karo kilusi milžiniška pabėgėlių banga į JAV ilgainiui sukūrė tvirtą JAV lietuvių bendruomenę, besistengusią paveikti JAV požiūrį į padėtį okupuotuose Baltijos šalyse (nuo 1955 m. čia įsikūrė VLIK, dar 1940 m. – Amerikos lietuvių taryba). JAV administracija nepripažino Baltijos šalių okupacijos, ryšiai su okupuota Lietuva iš esmės nutrūko. Kita vertus, 1941 m. tarp JAV ir Didžiosios Britanijos (o vėliau ir dar kitų valstybių) pasirašytos Atlanto chartijos punktas apie visų iki karo egzistavusių suverenių valstybių, taigi ir Lietuvos, atkūrimo karui pasibaigus nebuvo įgyvendintas.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0190.jsonl--Q6648529--Ryšiai su JAV netekus nepriklausomybės-2--lt-0190-347

1940 m. birželio 15 d. Lietuvą okupavus SSRS, paskutinis tarpukario ambasadorius Owen J.C. Norem Lietuvą paliko 1940 m. vasarą. JAV pirmoji oficialiai pasmerkė SSRS įvykdytą okupaciją 1940 m. liepos 23 d. paskelbusi Welles deklaraciją, kuri žymėjo Baltijos šalių, įskaitant Lietuvos, okupacijos nepripažinimo JAV politikos pradžią. Buvo išlaikyta Lietuvos ambasada Vašingtone, išsaugotos 69 mln. JAV dolerių vertės aukso ir valiutos atsargos.

Po Antrojo pasaulinio karo kilusi milžiniška pabėgėlių banga į JAV ilgainiui sukūrė tvirtą JAV lietuvių bendruomenę, besistengusią paveikti JAV požiūrį į padėtį okupuotuose Baltijos šalyse (nuo 1955 m. čia įsikūrė VLIK, dar 1940 m. – Amerikos lietuvių taryba). JAV administracija nepripažino Baltijos šalių okupacijos, ryšiai su okupuota Lietuva iš esmės nutrūko. Kita vertus, 1941 m. tarp JAV ir Didžiosios Britanijos (o vėliau ir dar kitų valstybių) pasirašytos Atlanto chartijos punktas apie visų iki karo egzistavusių suverenių valstybių, taigi ir Lietuvos, atkūrimo karui pasibaigus nebuvo įgyvendintas.

Skirtingų JAV prezidentų administracijų bendradarbiavimas ir moralinė parama Amerikos lietuvių organizacijoms buvo nevienoda. 1940 m. rugsėjo 15 d. tuometis prezidentas F. Ruzveltas priėmė gausią lietuvių delegaciją su prezidentui adresuotu raštu. Atsiminimuose rašoma, kad F. Ruzveltas žadėjęs „Lietuva savo nepriklausomybės neprarado. Jos nepriklausomybė tik laikinai pertraukta. Ateis laikas, ir Lietuva vėl bus laisva. Tai atsitiks gal greičiau, negu jūs galite tikėtis“JAV lietuviai

Turbūt didžiausią paramą dėl Lietuvos laisvės siekio SSRS okupacijos metu reiškė prezidentas Ronald Reagan, 1983 m. vasario 16-ąją pasveikinęs lietuvius su „65-siomis nepriklausomybės metinėmis“ ir savo kalboje pareiškęs, kad „kol laisvė yra draudžiama kitiems, ji nėra laisva ir čia“.


Japonijos ir Lietuvos santykiai

55px|left|border Japonijos–Lietuvos santykiai 55px|right|border 390px|centerLietuva (oranžinė) ir Japonija (žalia) pasaulio žemėlapyje  Pagrindinės datos:  • Diplomatinių santykių užmezgimas: 1922 m. gruodžio 20 d.  • Diplomatinių santykių atkūrimas: 1991 m. spalio 10 d.  Prekybos apimtys (2020):Japonija, Dvišalė prekyba (2019), LR Užsienio reikalų ministerija  • Lietuva → Japonija: 82,1 mln. eur.  • Japonija → Lietuva: 68,2 mln. eur.  Turistų srautai:  • Lietuva → Japonija (2016): 4303リトアニア共和国（Republic of Lithuania）基礎データ, Ministry of Foreign Affairs of Japan  <small>• Japonija → Lietuva (2021): 517Lietuvos turizmo statistika, Keliauk Lietuvoje
Japonijos ir Lietuvos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Japonijos ir Lietuvos. Santykiai oficialiai užmegzti 1922 m. gruodžio 20 d., tuometei Japonijos imperijai pripažinus Lietuvos nepriklausomybę, tačiau tarpvalstybinių kontaktų pradžia laikomi 1919 m. sausio 3 d., kai Japonija Lietuvą pripažino de facto.Pranas Čepėnas. Naujųjų laikų Lietuvos istorija, t. 2, Vilnius, 1992, p. 717

Japonija pripažino sovietų įvykdytą Baltijos šalių, tarp jų ir Lietuvos, aneksiją. 1991 m. rugsėjo 6 d. Japonija pripažino atsikūrusios Lietuvos nepriklausomybę, o 1991 m. spalio 10 d. atnaujinti diplomatiniai santykiai. Lietuva savo šalies ambasadą turi Tokijuje bei garbės konsulatus Sapore, Osakoje, Fukujamoje ir Gifu, tuo tarpu Vilniuje yra įsikūrusi Japonijos ambasada.

 Santykių istorija iki 1991 m.
 Pirmieji kontaktai tarp japonų ir lietuvių XIX a.
thumb|150px|Jukičis Fukudzava
Pirmieji kontaktai tarp Lietuvos ir Japonijos užsimezgė tuometei Japonijai nutraukus savo izoliacionizmo politiką. 1858 m. Rusijos imperijos atstovu Japonijoje paskirtas garsios Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės giminės palikuonis Josifas Goškevičius, dalį savo gyvenimo praleidęs Vilniaus gubernijoje. 1852 m. jis aplankė Japoniją kaip vertėjas derybose dėl santykių tarp Rusijos ir Japonijos užmezgimo, vėliau išleido rusų-japonų žodyną. Laikomas japonistikos pradininku Lietuvos teritorijoje.

Tuo tarpu pirmasis kontaktas iš Japonijos pusės įvyko 1862 m., kuomet rugsėjo 18 d. japonų delegacija, taip vadinamoji Bunkiū misija keliaudama traukiniu iš Sankt Peterburgo į Berlyną pravažiavo Lietuvos teritoriją ir trumpam išlipo Kaune. Šis įvykis yra aprašytas misijos dalyvio valstybės veikėjo ir žurnalisto Jukičio Fukudzavos, kuris misijoje dirbo vertėju.

Vis dėlto dėl Lietuvos geopolitinės padėties ir atstumo ryšiai išliko visiškai minimalūs, apie daugiau netiesioginių ryšių duomenų nėra.

 1905–1919 m. laikotarpis
thumb|150px|left|Steponas Kairys
1905 m. vykusio karo tarp Rusijos ir Japonijos metu dalis lietuvių, kaip carinės Rusijos karių, dalyvavo kovodami mūšiuose. Vienas jų – generolas Silvestras Žukauskas, vadovavęs mūšiams Mandžiūrijoje.Žmonės sukūrę Lietuvą. LRT filmų ciklas. Generolas Silvestras Žukauskas. Japonijai laimėjus karą, ženkliai išaugo lietuvių inteligentijos, siekiančios autonomijos ar nepriklausomybės nuo Rusijos imperijos, susidomėjimas Japonija. 1906 m. būsimo socialdemokratų partijos pirmininko ir Nepriklausomybės akto signataro Stepono Kairio išleistos trys pirmosios lietuviškos knygelės apie Japoniją. Jose nagrinėjama Japonijos visuomenė, istorija, mąstymo būdas, konstitucija. Šis įvykis neretai laikomas kertiniu japonologijos sklaidai Lietuvoje.VDU – Japonijoje išleistos knygos apie Steponą Kairį sutiktuvės

1916 m. rugpjūčio mėnesį keliaudami iš Lietuvos į JAV dvi savaites Japonijoje praleido Martynas Yčas ir Jonas Žilius.Martynas Yčas. Atsiminimai : nepriklausomybės keliais. Kaunas: Jono ir Martyno Yčų knygų fondas, 1991, p. 207-220 1917 m. grįždamas iš JAV į Lietuvą Japonijoje lankėsi Jonas Šliūpas su dukra Aldona.Šliūpų dinastija, Lietuviškas žodis 1918 m. Lietuvai paskelbus apie valstybingumo atkūrimą buvo aktualus Japonijos imperijos, kaip vienos Pirmojo pasaulinio karo laimėtojų, prielankumas. Pirmieji diplomatiniai kontaktai prasidėjo pačioje 1919 m. pradžioje.

Sovietinė okupacija nutraukė ir po truputį besiplėtojančius dvišalius santykius. Tačiau tikėtina, kad neformalių kontaktų tarp abiejų tautų būta Sibire, kur buvo ištremti ir japonų karo belaisviai ir dalis pietinio Sachalino salos gyventojų.Japonijos karo belaisvių laiškai iš Gulago. BalticAsia, 2014 m. kovo 17 d.
Sovietinės okupacijos metais Japonija buvo viena iš kelių Varšuvos paktui nepriklausiusių valstybių, pripažinusių Baltijos valstybes Sovietų Sąjungos dalimi po šių okupacijos. Vis dėlto nėra žinių, kad tuo laikotarpiu iki Michailo Gorbačiovo pertvarkų tuometėje Lietuvos TSR būtų lankęsi Japonijos diplomatai ar vyriausybės atstovai, nes santykiai tarp pačios Japonijos ir TSRS išliko sudėtingi.

Paskutiniaisiais TSRS gyvavimo dešimtmečiais Lietuvoje Japonija domėjosi keletas lietuvių. Romualdas Neimantas užmezgė santykius su keletu Japonijos mokslininkų, buvo į šią šalį nuvykęs ir parašė savo knygas Gyvenimas ant ugnikalnio (1984 m.), Rytai ir Lietuva (1988 m.) bei Nuo Nemuno iki Fudzijamos (1992 m.). Arvydas Ališauskas, japonų kalbos išmokęs Maskvoje, buvo pirmasis lietuvis vertęs literatūrą iš japonų kalbos. Jam priklauso Sakio Komacu, Rieko Nakagavos, Pimėjo Ogavos kūrinių vertimai.

Nors sovietmečiu santykiai tarp Lietuvos ir Japonijos neplėtoti, Atgimimo laikotarpiu 1989 m. liepos 9 dieną Klaipėda pirmoji Lietuvoje užmezgė miestų partnerių ryšius su Kudži miestu Ivatės prefektūroje. Santykiai buvo tokie šilti, kad po 1991 m. sausio įvykių, remdamas Lietuvos gyventojų siekį išlaikyti nepriklausomybę, tuometis Kudži miesto meras Jošiakis Kudžis išsiuntė SSRS vadovui Michailui Gorbačiovui protesto laišką, reikalaudamas sustabdyti ginkluotą agresiją, dėl ko vėliau apdovanotas Vytauto Didžiojo ordino Karininko kryžiumi. Pažymėtina ir tai, kad per Sausio įvykius Vilniuje būta žurnalistų bei diplomatų iš Japonijos, filmavusių ir informavusių Japonijos diplomatinį korpusą apie tuomečius įvykius, vėliau transliuotus per Japonijos televiziją. Prie informacijos apie sausio 13-osios įvykius sklaidos prisidėję Japonijos piliečiai apdovanoti sausio 13-osios atminimo medaliais.

 Santykiai tarp atkurtos Lietuvos Respublikos ir Japonijos (nuo 1991 m.)
Politiniai ryšiai
thumb|300px|Susitikimas tarp Lietuvos prezidento Valdo Adamkaus ir Japonijos imperatoriaus Akihito 2007 m. gegužę.
Japonija atkurtą Lietuvos valstybingumą pripažino 1991 m. rugsėjo 6 d., tą pačią dieną, kai tai padarė ir TSRS, o diplomatiniai santykiai užmegzti 1991 m. spalio 10 d. Tais pačiais metais Japonijoje apsilankė tuometinis Lietuvos ministras pirmininkas Gediminas Vagnorius.

1997 m. Lietuvos prezidentas Algirdas Brazauskas lankėsi Japonijoje. Tais pačiais metais Vilniuje atidaryta Japonijos ambasada, 1999 m. - Lietuvos ambasada Tokijuje. Nuo 2008 m. Lietuvoje pastoviai reziduoja Japonijos ambasadorius. Tarp šalių pasirašyta bevizio režimo sutartis (pirmiausia ją vienašališkai 1994 m. sausio 25 d. Japonijos piliečiams įvedė Lietuva, o 2000 m. vasario 24 d. pasirašyta abiejų vyriausybių, pasikeičiant notomis).

Seime įkurta Lietuvos-Japonijos tarpparlamentinių ryšių grupė (pirmoji pirmininkė Vida Marija Čigriejienė, veikia ir dabar), o Japonijos parlamente savo ruožtu veikia Japonijos-Lietuvos parlamentinė grupė (pirmasis vadovas Hirofumi Nakasone, 2008 m. lankęsis Lietuvos Seime).

2000-2018 m. laikotarpiu įvyko 13 aukšto rango Japonijos pareigūnų apsilankymų Lietuvoje ir 36 aukšto rango Lietuvos pareigūnų apsilankymų Japonijoje.

2001 m., Japonijoje lankėsi Lietuvos prezidentas Valdas Adamkus su žmona Alma. 2005 m. Lietuvos delegacija dalyvavo EXPO parodoje, vykusioje Aiči prefektūroje, kurioje turėjo veikiantį pavilijoną. Tais pačiais metais Japonijoje lankėsi premjeras Algirdas Brazauskas.

2006 m. Lietuvoje lankėsi Japonijos užsienio reikalų ministras Taro Aso. 2007 m. Lietuvoje lankėsi Japonijos imperatorius Akihito su žmona Mičiko. 2009 m. lankėsi Šintaro Ito, užsienio reikalų viceministras.

2010 m. lapkričio mėnesį Japonijoje lankėsi Lietuvos užsienio reikalų ministras Audronius Ažubalis, ten susitikęs su Japonijos užsienio reikalų ministru Seidži Maehara, apsilankęs nepriklausomoje administracinėje tyrimo įstaigoje RIKEN (pavaldžiai Japonijos švietimo, kultūros, sporto, mokslo ir technologijų ministerijai, susitiko su įstaigos prezidentu, Nobelio premijos laureatu Riodži Nojori. 2011 m. gegužės mėn. Lietuvoje lankęsis valstybės sekretorius užsienio reikalams Jutaka Banno aptarė abipusius ir regionius klausimus, susitikdamas su Vyriausybės vadovais, Seimo nariais, Energetikos ministru Arvydu Sekmoku bei viceministre Asta Skaisgiryte-Liauškiene.

thumb|300px|Pašto ženklas Japonijos ir Lietuvos Respublikos diplomatinių santykių 25-osioms metinėms paminėti, 2016 m.
2018 m. sausio 13-14 d. Lietuvoje pirmą kartą lankėsi Japonijos ministras pirmininkas Šindzo Abė, vizito metu aplankęs Vilnių, buvusį Japonijos konsulatą Kaune ir Trakus.Į Lietuvą atvyko Japonijos premjeras 2018 m. spalio 9‐12 dienomis su atsakomuoju vizitu Japonijoje apsilankė Lietuvos ministras pirmininkas Saulius Skvernelis, kur susitiko su Japonijos premjeru ir aptarė stiprėjančius dvišalius ekonominius santykius bei saugumo situaciją, lankėsi Hirošimoje esančiame memoriale ir Nagojoje, kur neseniai pastatytas paminklas buvusiam Lietuvos konsului Čiunei Sugiharai.S. Skvernelis ir Japonijos premjeras pasidžiaugė išaugusia dvišale prekyba

2019 m. spalio mėnesį Japonijoje lankėsi prezidentas Gitanas Nausėda, o lapkričio mėn. priėmė į Lietuvą atsakomojo vizito atvykusią Japonijos didžiųjų įmonių federacijos „Keidanren“ atstovų delegaciją.Prezidentas susitiks su Japonijos verslo delegacija, LR Prezidento kanceliarija, 2019-11-12

2020 m. vasarį Lietuvoje lankėsi gausi valstybės pareigūnų ir verslo atstovų delegacija iš Japonijos, atskridusi tiesioginiu specialiu skrydžiu Tokijas–Vilnius.Vilniuje nusileido „Boeing Dreamliner“, atskridęs tiesiai iš Tokijo, 15min.lt, 2020–02–18 Delegacijos atstovai, tarp kurių buvo Japonijos ministro pirmininko Šindzo Abės specialusis patarėjas Isao Iidžima, Lietuvos garbės konsulas Fukujamoje Šigehiro Komaru, Japonijos ambasadorius Lietuvoje Širo Jamasakis, „Fukuyama Transporting Co. Ltd“ valdybos atstovai bei Čiunės Sugiharos sūnus Nobukis Sugihara, susitiko su prezidentu Gitanu Nausėda.Prezidentas ir pirmoji ponia priėmė Japonijos delegaciją ir susitiko su Čiunės Sugiharos sūnumi, LR Prezidento kanceliarija, 2020-02-19

2021 m. liepos 3 d. į Lietuvą su oficialiu vizitu atvyko Japonijos užsienio reikalų ministras Tošimicu Motegi, susitiko su Lietuvos ministre pirmininke Ingrida Šimonyte, užsienio reikalų ministrų Gabrieliu Landsbergiu, apsilankė Čiunės Sugiharos memorialiniame muziejuje Kaune.Landsbergis: Japonija yra svarbiausia Lietuvos partnerė Azijoje, LRT.lt, 2021-07-03Japonijos užsienio reikalų ministras Kaune pagerbė Č. Sugiharos atminimą, Kas vyksta Kaune, 2021-07-0

Lietuvos užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis šeštadienį pareiškė paramą Japonijos strateginei iniciatyvai plėsti ryšius, pavadindamas šalį svarbiausia partnere Azijoje.
Tai yra alternatyva glaudesniems santykiams su Kinija, nuo kurios Lietuva pastaruoju metu didino atstumą, baimindamasi nepageidaujamos Pekino įtakos.
„Lietuva vertina Japoniją kaip svarbiausią partnerę Azijoje, todėl sieksime, kad mūsų dvišaliai santykiai būtų pakelti į kokybiškai naują strateginės partnerystės lygmenį“, – pareiškime žiniasklaidai po susitikimo su Vilniuje viešinčiu Japonijos užsienio reikalų ministru Toshimitsu Motegi sakė G. Landsbergis.
„Sutarėme gilinti dvišalį bendradarbiavimą visose srityse ir visuose formatuose“, – pridūrė jis.
Ministras taip pat parėmė Tokijo inicijuotą laisvo ir atviro Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono strategiją, apimančią glaudesnius ekonominius ir politinius ryšius.
„Pasisakome už glaudesnį Europos Sąjungos bendradarbiavimą su bendramintėmis regiono valstybėmis, remiame Japonijos laisvo ir atviro Indijos ir Ramiojo vandenyno viziją“, – kalbėjo G. Landsbergis.
Lietuvos diplomatijos vadovo pareiškimai atspindi Vyriausybės pastangas diversifikuoti užsienio politiką Azijoje ir kreipti dėmesį link vertybiškai artimesnių liberalių demokratijų.
Pastaraisiais mėnesiais Vilniaus ir Pekino santykiai prastėjo.
Lietuva kritikavo žmogaus teisių padėtį Kinijoje, blokavo kinų investicijas, o Vyriausybė paskelbė apie ketinimus atidaryti prekybos atstovybę Taivane, kurį Kinija laiko maištaujančia savo provincija.
Visa tai vainikavo Lietuvos sprendimas pasitraukti iš Vidurio ir Rytų Europos šalių bei Kinijos bendradarbiavimo formato 17+1, paraginus ES rasti bendrą poziciją dėl santykių su Pekinu.
G. Landsbergis sakė, kad Lietuva skirs didelį dėmesį ekonominių ryšių galimybėms su Japonija, kurias atveria Europos Sąjungos susitarimai.
Jis tvirtino, kad Lietuva bendrardarbiaus su Japonija mokslo ir tyrimų, inovacijų, o ypač gyvybės mokslų ir sveikatos apsaugos srityse, transporto ir energetikos projektuose, išnaudojant Klaipėdos uosto infrastruktūrą.
„Lietuvoje laukiame Japonijos investicijų“, – pareiškė ministras.
Japonijos diplomatijos vadovas teigė norintis plėsti Japonijos ir Vilniaus bendradarbiavimą gyvybės mokslų ir švarios energetikos sektoriuose.
„Tikiuosi, kad Japonijos kompanijos atneš technologinių pranašumų ir toliau prisidės prie plataus masto infrastruktūros projektų, kurie sustiprins Europos integraciją su trimis Baltijos šalimis, įskaitant Lietuvą“, – teigė T. Motegi, paminėjęs Japonijos įmonių norą dalyvauti Baltijos šalių elektros tinklų sinchronizacijoje su Vakarų Europa.
Lietuvos ir Japonijos ministrai taip pat aptarė padėtį savo regionuose, pradedant Kinija bei Šiaurės Korėjos branduoline programa ir baigiant situacija Baltarusijoje.
Lietuvoje viešintis T. Motegi taip pat susitinka su ministre pirmininke Ingrida Šimonyte, o vėliau vyks į Kauną pagerbti Antrojo pasaulinio karo metais žydus nuo Holokausto išgelbėjusio diplomato Chiunes Sugiharos atminimo.


Japonijos ir Lietuvos santykiai


Japonijos ir Lietuvos santykiai

Sovietinė okupacija nutraukė ir po truputį besiplėtojančius dvišalius santykius. Tačiau tikėtina, kad neformalių kontaktų tarp abiejų tautų būta Sibire, kur buvo ištremti ir japonų karo belaisviai ir dalis pietinio Sachalino salos gyventojų.Japonijos karo belaisvių laiškai iš Gulago. BalticAsia, 2014 m. kovo 17 d.
Sovietinės okupacijos metais Japonija buvo viena iš kelių Varšuvos paktui nepriklausiusių valstybių, pripažinusių Baltijos valstybes Sovietų Sąjungos dalimi po šių okupacijos. Vis dėlto nėra žinių, kad tuo laikotarpiu iki Michailo Gorbačiovo pertvarkų tuometėje Lietuvos TSR būtų lankęsi Japonijos diplomatai ar vyriausybės atstovai, nes santykiai tarp pačios Japonijos ir TSRS išliko sudėtingi.

Paskutiniaisiais TSRS gyvavimo dešimtmečiais Lietuvoje Japonija domėjosi keletas lietuvių. Romualdas Neimantas užmezgė santykius su keletu Japonijos mokslininkų, buvo į šią šalį nuvykęs ir parašė savo knygas Gyvenimas ant ugnikalnio (1984 m.), Rytai ir Lietuva (1988 m.) bei Nuo Nemuno iki Fudzijamos (1992 m.). Arvydas Ališauskas, japonų kalbos išmokęs Maskvoje, buvo pirmasis lietuvis vertęs literatūrą iš japonų kalbos. Jam priklauso Sakio Komacu, Rieko Nakagavos, Pimėjo Ogavos kūrinių vertimai.

Nors sovietmečiu santykiai tarp Lietuvos ir Japonijos neplėtoti, Atgimimo laikotarpiu 1989 m. liepos 9 dieną Klaipėda pirmoji Lietuvoje užmezgė miestų partnerių ryšius su Kudži miestu Ivatės prefektūroje. Santykiai buvo tokie šilti, kad po 1991 m. sausio įvykių, remdamas Lietuvos gyventojų siekį išlaikyti nepriklausomybę, tuometis Kudži miesto meras Jošiakis Kudžis išsiuntė SSRS vadovui Michailui Gorbačiovui protesto laišką, reikalaudamas sustabdyti ginkluotą agresiją, dėl ko vėliau apdovanotas Vytauto Didžiojo ordino Karininko kryžiumi. Pažymėtina ir tai, kad per Sausio įvykius Vilniuje būta žurnalistų bei diplomatų iš Japonijos, filmavusių ir informavusių Japonijos diplomatinį korpusą apie tuomečius įvykius, vėliau transliuotus per Japonijos televiziją. Prie informacijos apie sausio 13-osios įvykius sklaidos prisidėję Japonijos piliečiai apdovanoti sausio 13-osios atminimo medaliais.

 Santykiai tarp atkurtos Lietuvos Respublikos ir Japonijos (nuo 1991 m.)
Politiniai ryšiai
thumb|300px|Susitikimas tarp Lietuvos prezidento Valdo Adamkaus ir Japonijos imperatoriaus Akihito 2007 m. gegužę.
Japonija atkurtą Lietuvos valstybingumą pripažino 1991 m. rugsėjo 6 d., tą pačią dieną, kai tai padarė ir TSRS, o diplomatiniai santykiai užmegzti 1991 m. spalio 10 d. Tais pačiais metais Japonijoje apsilankė tuometinis Lietuvos ministras pirmininkas Gediminas Vagnorius.

1997 m. Lietuvos prezidentas Algirdas Brazauskas lankėsi Japonijoje. Tais pačiais metais Vilniuje atidaryta Japonijos ambasada, 1999 m. - Lietuvos ambasada Tokijuje. Nuo 2008 m. Lietuvoje pastoviai reziduoja Japonijos ambasadorius. Tarp šalių pasirašyta bevizio režimo sutartis (pirmiausia ją vienašališkai 1994 m. sausio 25 d. Japonijos piliečiams įvedė Lietuva, o 2000 m. vasario 24 d. pasirašyta abiejų vyriausybių, pasikeičiant notomis).

Seime įkurta Lietuvos-Japonijos tarpparlamentinių ryšių grupė (pirmoji pirmininkė Vida Marija Čigriejienė, veikia ir dabar), o Japonijos parlamente savo ruožtu veikia Japonijos-Lietuvos parlamentinė grupė (pirmasis vadovas Hirofumi Nakasone, 2008 m. lankęsis Lietuvos Seime).

2000-2018 m. laikotarpiu įvyko 13 aukšto rango Japonijos pareigūnų apsilankymų Lietuvoje ir 36 aukšto rango Lietuvos pareigūnų apsilankymų Japonijoje.

2001 m., Japonijoje lankėsi Lietuvos prezidentas Valdas Adamkus su žmona Alma. 2005 m. Lietuvos delegacija dalyvavo EXPO parodoje, vykusioje Aiči prefektūroje, kurioje turėjo veikiantį pavilijoną. Tais pačiais metais Japonijoje lankėsi premjeras Algirdas Brazauskas.

2006 m. Lietuvoje lankėsi Japonijos užsienio reikalų ministras Taro Aso. 2007 m. Lietuvoje lankėsi Japonijos imperatorius Akihito su žmona Mičiko. 2009 m. lankėsi Šintaro Ito, užsienio reikalų viceministras.

2010 m. lapkričio mėnesį Japonijoje lankėsi Lietuvos užsienio reikalų ministras Audronius Ažubalis, ten susitikęs su Japonijos užsienio reikalų ministru Seidži Maehara, apsilankęs nepriklausomoje administracinėje tyrimo įstaigoje RIKEN (pavaldžiai Japonijos švietimo, kultūros, sporto, mokslo ir technologijų ministerijai, susitiko su įstaigos prezidentu, Nobelio premijos laureatu Riodži Nojori. 2011 m. gegužės mėn. Lietuvoje lankęsis valstybės sekretorius užsienio reikalams Jutaka Banno aptarė abipusius ir regionius klausimus, susitikdamas su Vyriausybės vadovais, Seimo nariais, Energetikos ministru Arvydu Sekmoku bei viceministre Asta Skaisgiryte-Liauškiene.

thumb|300px|Pašto ženklas Japonijos ir Lietuvos Respublikos diplomatinių santykių 25-osioms metinėms paminėti, 2016 m.
2018 m. sausio 13-14 d. Lietuvoje pirmą kartą lankėsi Japonijos ministras pirmininkas Šindzo Abė, vizito metu aplankęs Vilnių, buvusį Japonijos konsulatą Kaune ir Trakus.Į Lietuvą atvyko Japonijos premjeras 2018 m. spalio 9‐12 dienomis su atsakomuoju vizitu Japonijoje apsilankė Lietuvos ministras pirmininkas Saulius Skvernelis, kur susitiko su Japonijos premjeru ir aptarė stiprėjančius dvišalius ekonominius santykius bei saugumo situaciją, lankėsi Hirošimoje esančiame memoriale ir Nagojoje, kur neseniai pastatytas paminklas buvusiam Lietuvos konsului Čiunei Sugiharai.S. Skvernelis ir Japonijos premjeras pasidžiaugė išaugusia dvišale prekyba

2019 m. spalio mėnesį Japonijoje lankėsi prezidentas Gitanas Nausėda, o lapkričio mėn. priėmė į Lietuvą atsakomojo vizito atvykusią Japonijos didžiųjų įmonių federacijos „Keidanren“ atstovų delegaciją.Prezidentas susitiks su Japonijos verslo delegacija, LR Prezidento kanceliarija, 2019-11-12

2020 m. vasarį Lietuvoje lankėsi gausi valstybės pareigūnų ir verslo atstovų delegacija iš Japonijos, atskridusi tiesioginiu specialiu skrydžiu Tokijas–Vilnius.Vilniuje nusileido „Boeing Dreamliner“, atskridęs tiesiai iš Tokijo, 15min.lt, 2020–02–18 Delegacijos atstovai, tarp kurių buvo Japonijos ministro pirmininko Šindzo Abės specialusis patarėjas Isao Iidžima, Lietuvos garbės konsulas Fukujamoje Šigehiro Komaru, Japonijos ambasadorius Lietuvoje Širo Jamasakis, „Fukuyama Transporting Co. Ltd“ valdybos atstovai bei Čiunės Sugiharos sūnus Nobukis Sugihara, susitiko su prezidentu Gitanu Nausėda.Prezidentas ir pirmoji ponia priėmė Japonijos delegaciją ir susitiko su Čiunės Sugiharos sūnumi, LR Prezidento kanceliarija, 2020-02-19


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0198.jsonl--Q3424238--Neįvykęs Visagino atominės elektrinės projektas-10--lt-0198-1663

Japonijos ir Lietuvos santykiai

Prieš pat uždarant Ignalinos atominę elektrinę (AE) 2009 m. gruodžio 31 d. buvo svarstoma Lietuvoje pastatyti naują atominę elektrinę. 2011 m. liepos 14 d. Koncesijos konkurso komisija dėl Strateginio investuotojo į naują Visagino AE strateginiu investuotoju atrinko Hitachi. 2012 m. kovo 30 d. parafuotas sutarties tarp strateginio investuotojo Hitachi ir Lietuvos vyriausybės tekstas dėl Visagino AE statybos. Projekto kaina 2013 m. kainomis įvertinta 17 mlrd. litų (4,9 mlrd. eurų).Naujas Visagino AE projektas – patrauklesnis, bet vis tiek silpnas Lietuviškoje spaudoje skelbta, kad Hitachi planuoja atsivežti 2000 specialistų iš Japonijos į LietuvąNaują atominę elektrinę ketinantys statyti japonai į Visaginą planuoja atsivežti 2 tūkstančius darbuotojų (15min.lt) ir apie Visagino miesto plėtrą pastatant naują mikrorajoną pirmąkart po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo.Visagino merė: mokysimės japonų kalbos Vis dėlto naujos AE projekto ateitis pasidarė miglota po 2012 m. spalio 14 d. kartu su Seimo rinkimais suorganizuoto patariamojo referendumo dėl naujos atominės elektrinės statybos, kuriame dauguma dalyvavusiųjų nubalsavo prieš naujos AE statybą. Išrinkta valdžia pažadėjo vadovautis referendumo rezultatais ir projektas dėl Visagino AE liko įšaldytas ir ne už ilgo — sustabdytas

Pasak energetikos ministro, kuris praeitą savaitę baigė savo darbo vizitą Tokijuje, strateginiu investuotoju į Visagino AE parinkta Japonijos ir JAV bendrovė "Hitachi GE Nuclear Energy" jėgainės projektą mato kaip pagrindą, bet vien jo neužtenka.
"Jie iš karto kalba ir siūlo, kad mes svarstytume ir bus svarstoma apie tai, kad galėtume plėtoti išmanius miestus. Konkrečiai, kad visas Visaginas pajustų privalumus, japonų technologijas, ne tiktai AE. Kalbėjome apie išmaniuosius elektros tinklus, galimą energijos taupymą, kitus dalykus. Sunkiai įsivaizduočiau projekto eigą be japonų banko atėjimo į Lietuvą. Lygiai taip pat jie jau domisi mokyklomis savo specialistų vaikams, koks būtų medicinos aptarnavimas jų šeimoms, ne tik specialistams. Tai rodo labai rimtą požiūrį į tai, kas bus vykdoma - ne tik projektas, bet ir visa socialinė infrastruktūra", - trečiadienį po Visagino AE komisijos posėdžio kalbėjo A. Sekmokas.
Visagino savivaldybės merė Dalia Štraupaitė neabejojo japonų investiciniais projektais. Pasak jos, japonai jau žvalgosi Visagine, ypač domisi sveikatos apsauga, švietimu, gyvenamuoju būstu, sauga. Tiesa, daugiausiai tai daroma per Japonijos ambasadą. Preliminariais skaičiavimais, Visagine galėtų apsigyventi 2 tūkst. japonų.
"Vienu žodžiu, jie domisi viskuo", - žurnalistams sakė merė.
D. Štraupaitės teigimu, japonai galėtų mieste pasistatyti naują mikrorajoną.
"Mes turime pastatytus tiktai tris mikrorajonus. Tai yra tarytum vienas drugelio sparnas. Antras drugelio sparnas nepastatytas. Visaginą statė Antanas Sniečkus, buvusi Tarybų Sąjunga, ir buvo suplanuoti 6 mikrorajonai. Taigi mes statyti turime, bet mes turime tik vieną problemą, kaip ir kitos savivaldybės, miškams reikia panaikinti valstybinių miškų statusą", - aiškino miesto vadovė.
Merė teigė nematanti problemos dėl japonų kalbos, nes jau čia ir taip gyvena 43 tautybių žmonės, be to, ir patys visaginiečiai linkę mokytis jiems kol kas egzotiškos kalbos.
"Kai yra naujos investicijos, kai į Lietuvą ateina naujas kvapas, reikia džiaugtis, gražu. Jeigu į Lietuvą ateina nauja spalva, man atrodo, reikia džiaugtis. Neturime būti užsidarę, turime tobulėti", - sakė merė.
Planuojama, kad Visagino jėgainė 2020 metais turėtų pradėti gaminti elektros energiją.
Parengiamieji žemės darbai turėtų būti pradėti 2012 metais, o pirmasis betonas turėtų būti klojamas 2014 metais.
„E energija“ už 70 mln. eurų baigė statyti vėjo parką Telšių rajone
Privataus kapitalo Lietuvos energetikos grupė „ E energija “ Telšių rajone baigė statyti...
Šildymo sezoną skelbia Šiauliai, o trys didmiesčiai dar svarsto (4)
Šildymo sezoną nuo pirmadienio pradėjus Panevėžiui, prie jo prisijungė Šiauliai , kiti...
Paskirstyti metiniai Klaipėdos SGD terminalo pajėgumai
Naftos ir suskystintųjų gamtinių dujų ( SGD ) terminalų operatorei „ Klaipėdos nafta “...
Nepriklausomiems elektros tiekėjams – nauji reikalavimai
Siekiant griežtinti nepriklausomų elektros tiekėjų veiklą Energetikos ministerija siūlo jiems...
Skaistė: elektros kainos kompensacijų diferencijavimas pagal suvartojamą kiekį neduotų didelės naudos biudžetui
Finansų ministrė Gintarė Skaistė aiškina, kad Vyriausybės siūlymas elektros kainas 28 ct/...
Top naujienos
Po kruvino pirmadienio Ukrainoje ragina grįžti prie senos idėjos: eksperimentuoti nebegalima
Kruvinas Ukrainos pirmadienio rytas nustelbė pasaulio lyderių akis. Svarstoma, kas tai – ar...
Ar Lukašenka išdrįs stoti į atvirą karą: Lietuvoje užsidegtų raudonos lemputės (8)
Seimo politikai abejoja, ar Baltarusija ir jos autoritarinis lyderis Aleksandras Lukašenka...
Prieš masines atakas Ukraina sulaukė netikėtų žinių iš rusų karių
Dalis rusų karių nesutiko vykdyti įsakymo dėl masinio Ukrainos apšaudymo raketomis. Rusų kariai...
Karas Ukrainoje. Rusija surengė naujas atakas: Ukraina skelbia numušusi 18 rusų raketų pranešama apie rimtus sugriovimus vidurio Ukrainoje (2)
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Policininkai grasina streikais: situacija kelia grėsmę ir jiems, ir visuomenei
Lietuvoje – beveik 2 tūkst. laisvų policijos darbo vietų, kartu su pareigūnais į iškvietimus...
Neskubėkite atsikratyti avalyne: po pusmečio suplyšusius batus Alma grąžino pardavėjui ir atgavo visus mokėtus pinigus
Praėjusiais metais kaunietė Alma nusipirko naujų batų porą ir už ją paklojo nemažą sumą...
Po masinių Rusijos atakų – reakcija iš Ukrainos: karas gali pasibaigti tik Maskvoje (13)
Rusijos raketų kruša, kurią šios savaitės pradžioje patyrė Ukraina , sukėlė įvairių...
Lietuva kitąmet ketina skolintis apie 6,7 mlrd. eurų (4)
Vyriausybė vidaus ir tarptautinėse rinkoje kitąmet ketina skolintis apie 6,673 mlrd. eurų....
Gėda ir kaltė – kaip atskirti, kaip jaučiamės ir kodėl naikiname save?
Kalbant apie neįveikiamą vartojimo potraukį, gėda yra natūraliai kebli sąvoka. Nes gėda gali...
Kinija pirmą kartą papriekaištavo Rusijai dėl karo Ukrainoje (14)
Pirmą kartą nuo Rusijos karo Ukrainoje pradžios Kinija išreiškė pretenziją Maskvai. Tokios...


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0198.jsonl--Q3424238--Neįvykęs Visagino atominės elektrinės projektas-10--lt-0198-1665

Japonijos ir Lietuvos santykiai

Prieš pat uždarant Ignalinos atominę elektrinę (AE) 2009 m. gruodžio 31 d. buvo svarstoma Lietuvoje pastatyti naują atominę elektrinę.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0198.jsonl--Q3424238--Neįvykęs Visagino atominės elektrinės projektas-10--lt-0198-1664

Japonijos ir Lietuvos santykiai

Prieš pat uždarant Ignalinos atominę elektrinę (AE) 2009 m. gruodžio 31 d. buvo svarstoma Lietuvoje pastatyti naują atominę elektrinę. 2011 m. liepos 14 d. Koncesijos konkurso komisija dėl Strateginio investuotojo į naują Visagino AE strateginiu investuotoju atrinko Hitachi. 2012 m. kovo 30 d. parafuotas sutarties tarp strateginio investuotojo Hitachi ir Lietuvos vyriausybės tekstas dėl Visagino AE statybos. Projekto kaina 2013 m. kainomis įvertinta 17 mlrd. litų (4,9 mlrd. eurų).Naujas Visagino AE projektas – patrauklesnis, bet vis tiek silpnas Lietuviškoje spaudoje skelbta, kad Hitachi planuoja atsivežti 2000 specialistų iš Japonijos į LietuvąNaują atominę elektrinę ketinantys statyti japonai į Visaginą planuoja atsivežti 2 tūkstančius darbuotojų (15min.lt) ir apie Visagino miesto plėtrą pastatant naują mikrorajoną pirmąkart po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0198.jsonl--Q3424238--Japonijos ordinų kavalieriai lietuviai-13--lt-0198-1675

Japonijos ir Lietuvos santykiai

Japonijos vyriausybės apdovanotų lietuvių sąrašas: Prezidentas Valdas Adamkus (2007 m. apdovanotas Aukščiausiuoju Chrizantemos ordinu su Didžiąja juosta) Arvydas Ališauskas (2012 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su aukso spinduliais ir rozete)アルヴィダス・アリシャウスカス氏 旭日小綬章叙勲, Japonijos ambasada Lietuvoje, 2015/11/4 Rimantas Vaitkus (2015 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su aukso spinduliais ir juosta)リマンタス・ヴァイツクス氏 旭日中綬章叙勲, Japonijos ambasada Lietuvoje, 2015/5/24 Vytautas Dumčius (2016 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su aukso ir sidabro spinduliais)ビタウタス・ドゥムチュス氏 旭日双光章叙勲, Japonijos ambasada Lietuvoje, 2016/12/22 Kęstutis Ptakauskas (2017 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su sidabro spinduliais)ケストゥティス・プタカウスカス氏 旭日単光章叙勲, Japonijos ambasada Lietuvoje, 2017/7/12 Dangutė Mikutienė (2017 m. apdovanota Tekančios saulės ordinu su aukso spinduliais ir juosta)ダングーテ・ミクティエネ氏 旭日中綬章叙勲, Japonijos ambasada Lietuvoje, 2017/12/13 Ramūnas Garbaravičius (2018 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su aukso spinduliais ir rozete)ラムーナス・ガルバラビチュウス氏 旭日小綬章叙勲, Japonijos ambasada Lietuvoje, 2018/9/24 Vytautas Grubliauskas (2019 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su aukso spinduliais ir rozete)Vytautui Grubliauskui skiriamas „Tekančios saulės ordino su aukso spinduliais ir rozete” apdovanojimas, Embassy of Japan in Lithuania, February 1, 2019 Visvaldas Matijošaitis (2019 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su aukso spinduliais ir rozete)Visvaldui Matijošaičiui skiriamas „Tekančios saulės ordino su aukso spinduliais ir rozete“ apdovanojimas, Embassy of Japan in Lithuania, May 21, 2019 Dainius Kamaitis (2020 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su aukso ir sidabro žvaigžde).ダイニュス・ペトラス・カマイティス氏 旭日重光章叙勲, Japonijos ambasada Lietuvoje, 2020/4/22 Arūnas Gelūnas (2020 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su aukso ir sidabro žvaigžde).Arūnui Gelūnui skiriamas „Tekančios saulės ordino su aukso ir sidabro žvaigžde” apdovanojimas, Japonijos ambasada Lietuvoje, 2020/4/29 Dalia Švambarytė (2020 m. apdovanota Tekančios saulės ordinu su aukso spinduliais ir rozete).Daliai Švambarytei skiriamas „Tekančios saulės ordinas su aukso spinduliais ir rozete“ apdovanojimas, Japonijos ambasada Lietuvoje, 2020/11/03 Emanuelis Zingeris (2021 m. apdovanotas Tekančios saulės ordinu su aukso spinduliais ir juosta).2021 Spring Conferment of Decorations on Foreign Nationals, Japonijos užsienio reikalų ministerija

Arūnui Gelūnui skiriamas „Tekančios saulės ordino su aukso ir sidabro žvaigžde” apdovanojimas
2020/4/29
Arūnui Gelūnui skiriamas „Tekančios saulės ordino su aukso ir sidabro žvaigžde” apdovanojimas
2020 m. balandžio 29 d. Japonijos vyriausybė paskelbė, kad Lietuvos nacionalinio dailės muziejaus direktorius Arūnas Gelūnas yra apdovanojamas „Tekančios saulės ordinu su aukso ir sidabro žvaigžde“.
Šio apdovanojimo detalės:
Ordino gavėjo vardas, pavardė ir pareigos:
Arūnas GELŪNAS (Gyvenimo aprašymas prisegtas)
Buvęs Lietuvos Respublikos kultūros ministras;
buvęs Lietuvos ambasadorius nuolatinėje atstovybėje prie UNESCO;
buvęs LR Seimo tarpparlamentinių ryšių su Japonija grupės pirmininko pavaduotojas;
Lietuvos nacionalinio dailės muziejaus direktorius
Svarbiausi nuopelnai Japonijai:
(1) Kultūrinių mainų tarp Japonijos ir Lietuvos skatinimas būnant LR kultūros ministru
2012 m. lapkričio mėn. Arūnas Gelūnas, kaip LR kultūros ministras, dalyvavo Kiote vykusioje UNESCO Pasaulio paveldo konvencijos 40-osioms metinėms paminėti skirtoje baigiamojoje konferencijoje. Kaip vienintelis ten dalyvavęs kultūros ministras, A.Gelūnas, dalyvaudamas diskusijose stipriai prisidėjo prie Japonijos aktyvaus tarptautinio vaidmens saugant kultūrinį ir gamtos paveldą žinomumo didinimo pasaulyje.
A.Gelūnas taip pat rėmė lietuvių dalyvavimą Japonijoje vykusiame architektūros forume ir chorų konkurse, tuo skatindamas abiejų šalių mainus architektūros bei iki pat šiol sėkmingai besitęsiančių chorinių mainų srityse.
(2) Nuopelnai būnant LR Seimo tarpparlamentinių ryšių su Japonija grupės pirmininko pavaduotoju ir Lietuvos ambasadoriumi nuolatinėje atstovybėje prie UNESCO
Kaip LR Seimo tarpparlamentinių ryšių su Japonija grupės pirmininko pavaduotojas A.Gelūnas aktyviai dalyvavo stiprinant dvišalius Lietuvos ir Japonijos ryšius: skatino glaudų bendradarbiavimą tarp Lietuvos ir Japonijos parlamentarų, palaikė su Japonijos kultūra susijusias iniciatyvas, rėmė Japonijos kandidatūrą dėl „Osaka EXPO“ ir kt.
Eidamas Lietuvos ambasadoriaus nuolatinėje atstovybėje prie UNESCO pareigas, Arūnas Gelūnas rėmė iniciatyvą įtraukti su diplomato Chiune Sugiharos išduotomis vizomis susijusius dokumentus į UNESCO tarptautinį registrą „Pasaulio atmintis“. Nors šios idėjos ir nepavyko įgyvendinti, A.Gelūnas akcentavo šių dokumentų didelę svarbą perteikiant Sugiharos humanistinius nuopelnus ateities kartoms.
(3) Japonijos kultūros ir filosofijos populiarinimas Lietuvoje
Arūnas Gelūnas daugelį metų Vilniaus dailės akademijoje dėstė tapybą, paremtą japonų kaligrafijos ir tapybos tušu technikomis, Kauno Vytauto Didžiojo universiteto filosofijos studentams dėstė japonų filosofiją, įskaitant budizmą ir šintoizmą, taip pat dėstė Japonijos meno istoriją Vilniaus universitete.
A.Gelūnas išleido daugybę publikacijų ir straipsnių apie japonų kultūrą ir filosofiją, nemažai publikacijų išvertė į lietuvių kalbą ir taip reikšmingai prisidėjo skleidžiant japonų filosofiją ir kultūrą Lietuvoje.
Be to, A.Gelūnas padėjo įrengti Kaune esantį Sugiharos muziejų, kurį jis 2001 m. aprodė ir pats vertėjavo Sugiharos našlei Yukiko Sugiharai, tuo metu viešėjusiai Lietuvoje. Ši ir kita veikla prisidėjo prie Chiune Sugiharos nuopelnų sklaidos Lietuvos visuomenėje.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0198.jsonl--Q3424238--Japonijos ordinų kavalieriai lietuviai-13--lt-0198-1676

Japonijos ir Lietuvos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0198.jsonl--Q3424238--Japonijos ordinų kavalieriai lietuviai-13--lt-0198-1678

Japonijos ir Lietuvos santykiai


Kinijos ir Lietuvos santykiai

55px|left|border Kinijos–Lietuvos santykiai 55px|right|border 390px|centerLietuva (oranžinė) ir Kinija (žalia) žemėlapyje  Pagrindinės datos:  • Diplomatinių santykių užmezgimas: 1923 m. vasario 12 d.  • Diplomatinių santykių atkūrimas: 1991 m. rugsėjo 14 d.  Prekybos apimtys (2020):, LR Užsienio reikalų ministerija  • Lietuva → Kinija: 300 mln. eur.  • Kinija → Lietuva: 1200 mln. eur.  Turistų srautai:  <small>• Lietuva → Kinija: ?  <small>• Kinija → Lietuva (2021): 775Lietuvos turizmo statistika, Keliauk Lietuvoje
Tarptautiniai Kinijos–Lietuvos santykiai oficialiai užmegzti XX a. trečiajame dešimtmetyje, po to, kai tuometė Kinijos Respublika pripažino Lietuvą 1923 m. vasario 12 d., tačiau kontaktų ne valstybės lygmeniu būta ir anksčiau. 1991 m. rugsėjo 7 d. Kinijos Liaudies Respublika pripažino atsikūrusios Lietuvos nepriklausomybę, o 1991 m. rugsėjo 14 d. buvo atnaujinti diplomatiniai santykiai. Lietuva nuo 1995 m. savo šalies ambasadą turi Pekine, o taip pat garbės konsulą Honkonge, atstovaujantį ir Makao teritoriją.Garbės konsulai Kinijoje, Lietuvos Respublikos ambasada Kinijoje Vilniuje nuo 1992 m. yra įsikūrusi Kinijos Liaudies Respublikos ambasada, kuri 2021 m. lapkričio mėn., pažeminus dvišalių santykių lygį, buvo pervadinta į Kinijos Liaudies Respublikos reikalų patikėtinio biurą.Pekinas apsiskaičiavo? Ką reiškia Lietuvos diplomatų išvykimas iš Kinijos, LRT.lt, 2021-12-17

Abi šalys yra Jungtinių Tautų, Pasaulio prekybos organizacijos ir kitų tarptautinių organizacijų narės. Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Kinijos Liaudies Respublika grupė. Dabartinis pirmininkas – Algirdas Butkevičius.Tarpparlamentinių ryšių su Kinijos Liaudies Respublika grupė

 Kontaktai LDK ir ATR laikais
Lietuvių domėjimosi Kinija pradžia galima laikyti XVI a., kuomet kurdami Vilniaus Universitetą jėzuitai užsibrėžė skleisti mokslą bei katalikybę ne tik LDK, bet ir Kinijoje.> XVII a. Kinijoje apsilankė lietuvis jėzuitų vienuolis Andrius Rudamina, persikėlęs iš Indijos į Mingų imperiją (tuomet Portugalijos imperijai priklaususią Makao ir Handžou). Kinijoje parašė keletą asketizmo veikalų, mirė Fudziano provincijoje. Anot Jono Levickio, buvęs labai gerbiamas ir net garbinamas vietinių. Lietuvių ikonografijoje A. Rudamina vaizduotas kiniškais rūbais arba su Kinijos peizažu fone.[Bumblauskas A., Senosios Lietuvos istorija 1009 – 1795, Vilnius, 2005, 365 p.]
 Pirmieji kontaktai tarp lietuvių ir kinų 1795-1918 m.
Nors apie pirmuosius kontaktus tarp lietuvių ir kinų informacijos nėra apstu, spėjama, kad pirmieji lietuviai į Kinijoje esantį Harbiną pateko po 1864 m. sukilimo numalšinimo.

Antroji migracijos iš Lietuvos į Kiniją banga siejama su Rytų Kinijos geležinkelio tiesimu XIX a. pab., o vėliau sekė daugiausiai pabėgėliai 1902-1905 m. ir pirmojo pasaulinio karo laikotarpiu.Lietuviai Kinijoje XIX a.–1940 m.

 1919-1940 m. laikotarpis
Lietuvą Kinija pripažino 1923 m.

Harbine tarpukariu veikė stipri lietuvių bendruomenė (įvairiais duomenimis iki 2000 asmenų, nemaža dalis jų - litvakai), buvo įsteigtas konsulatas. Tarpukariu veikusi Harbino lietuvių draugija vykdė informacinę veiklą, telkė lietuvius nacionalinių švenčių proga, buvo įsteigusi biblioteką, mokyklą, chorą, rengė teatro vaidinimus, leido laikraštį. Švenčių proga buvo rengiamos eitynės Harbino gatvėmis.

Tarpukario spaudoje buvo aprašomi kai kurie įvykiai tuometėje Kinijoje, ypač pilietinis bei karas su Japonija. Pilietinio karo atveju demonstruotas šioks toks prielankumas Čiang kai Šeko armijai, net ir Baltojo teroro metais, paprastai pateiktų asmeninių žurnalistų įžvalgų nebūdavo. 1933 m. spalio 19 d. pirmame Lietuvos žinių laikraščio puslapyje išspausdintas straipsnis apie britams priklausiusiame Šanchajuje mirtimi nubaustą lietuvę: „Vakar (spalio 18 d.) vyriausiasis britų teismas Šanchajuje rado anglų pavaldinio, bet lietuvių kilmės našlę Katherine Hadley, kaltą užmušus į atsargą pasitraukusį jūros kapitoną Valter Youngs. Teismas ją nuteisė mirti, bet paragino jos pasigailėti“.Šanchajuje nubausta mirtimi lietuvė // Lietuvos žinios, 238 nr., 1933, spalio 19 d., 1 p.

  Sovietinės okupacijos laikotarpis
Sovietinė okupacija nutraukė tiesioginius santykius tarp Kinijos ir Lietuvos, ryšiai buvo palaikomi Sovietų Sąjungos ir Kinijos dvišaliu pagrindu. Nors Kinija de jure nepripažino Baltijos šalių okupacijos, de facto vertino jas kaip Sovietų Sąjungos kontroliuojamas teritorijas.Mälksoo, Lauri (2003). Illegal Annexation and State Continuity: The Case of the Incorporation of the Baltic States by the USSR. Leiden – Boston: Brill. Kontaktai tarp Kinijos ir Lietuvos buvo pavieniai ir sporadiški, o jų dar labiau sumažėjo išaugus priešpriešai tarp Kinijos ir Sovietų Sąjungos. Kinija buvo viena iš nedaugelio socialistinių valstybių, nepripažinusių Baltijos šalių okupacijos teisėtumo. 1964 metais Baltijos valstybių aneksiją nurodė kaip neteisėtą Sovietų Sąjungos teritorinių įgijimo pavyzdį, o 1974 m. gegužės 11 d. Jungtinėse Tautose išplatino spaudos pranešimą, kur kaip protesto prieš „sovietų revizionistų nacionalinę priespaudą“ pavyzdys nurodyti 1972 m. Kaune vykę antisovietiniai protestai.

Kita vertus, 1980-ųjų pabaigoje, suaktyvėjus Baltijos šalių nepriklausomybės judėjimams, Kinija į juos žiūrėjo nepalankiai, nes manė, kad tai gali paskatinti pačios Kinijos viduje esančių etninių grupių emancipaciją. Nepaisant to, Kinija gan greitai užmezgė santykius su naujai įsikūrusiomis postsovietinėmis valstybėmis, bijodama, kad delsimas leistų Taivanui užmegzti diplomatinius ryšius pirmesniam ir taip sustiprinti savo tarptautinę poziciją.Tubilewicz, C. (2007). Taiwan and Post-Communist Europe. Taylor & Francis, p. 88-89

  Po Lietuvos Respublikos nepriklausomybės atkūrimo (nuo 1991 m.)
thumb|200px|Lietuvoje išleistas Pekine 2008 m. vykusioms olimpinėms žaidynėms skirtas pašto ženklas.
thumb|275px|Kinijoje 2016 m. išleistas proginis vokas, skirtas pažymėti dvišalių santykių 25-metį.
thumb|275px|Dalia Grybauskaitė ir Si Dzinpingas 2018 m. lapkričio mėn. Šanchajuje.
Kinija Lietuvos nepriklausomybę pripažino 1991 m. rugsėjo 7 d., dieną po to, kai tai padarė ir TSRS. Tais pačiais metais užmegzti diplomatiniai santykiai. 1992 m. sausio 30 d. pasirašytas Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl ekonominio-prekybinio bendradarbiavimo. Tais pačiais metais Vilniuje atidaryta Kinijos ambasada, o Lietuva ambasadą Pekine atidarė 1995 m.

2000 m. rugsėjo 5 d. Lietuvoje lankėsi tuometinis Kinijos parlamento pirmininkas ir buvęs šalies premjeras Li Peng. Vizitas buvo planuotas dviem dienoms, bet užtruko tik dvi su puse valandos ir įvyko svečiui bei lydinčiai delegacijai nepaliekant Vilniaus oro uosto pastato. Vizito sutrumpinimo priežastimi buvo įvardytas tuo metu Seime vykęs renginys, skirtas komunizmo nusikaltimams įvertinti. Su Li Peng oro uoste susitiko tuometinis Seimo pirmininkas Vytautas Landsbergis. Lauke tuo metu buvo surengtas Tibeto nepriklausomybės rėmėjų piketas.Politinė pompastika patyrė fiasko, delfi.lt, 2000-09-05

2002 m. birželio 16-17 d. Lietuvoje lankėsi Kinijos prezidentas Dziang Dzeminas. 2012 m. kovo 27–30 dienomis Kinijoje su oficialiu vizitu viešėjo krašto apsaugos ministrė Rasa Juknevičienė, susitiko su Kinijos gynybos ministru Guanglie Liang ir pasirašė dvišalį  susitarimą dėl bendradarbiavimo gynybos srityje.Krašto apsauga, Nr. 6 (229) , p. 1–2 Tų pačių metų liepos 9–10 d. įvyko atsakomasis vizitas – Lietuvoje lankėsi Kinijos centrinio karinio komiteto vicepirmininkas Xu Caihou, delegaciją priėmė ministras pirmininkas Andrius Kubilius, Seimo pirmininkė Irena Degutienė.Krašto apsauga, Nr. 12 (235) , p. 1–2

2015 m. birželio mėn. prezidentė Dalia Grybauskaitė susitiko su į Lietuvą atvykusiu Kinijos vicepremjeru Žangu Gaoliu.Stiprėja ekonominiai Lietuvos ir Kinijos ryšiai, lrp.lt 2016 m. gegužės mėn. Kinijoje lankėsi tuometis ministras pirmininkas Algirdas Butkevičius, kur susitiko su šios šalies premjeru Li Kečiangu. Tų pačių metų rugsėjį, pažymint santykių 25-metį, Kinijos paštas išleido kartu su Lietuvos ambasada Kinijoje parengtą proginį voką.Lietuvos ir Kinijos diplomatinių santykių 25-mečiui – proginis vokas, LR URM, 2016.09.14 2018 m. lapkričio mėn. lankydamasi Kinijos importo parodoje Šanchajuje, su Kinijos prezidentu Si Dzinpingu susitiko prezidentė Dalia Grybauskaitė.Prezidentė pradeda darbo vizitą Kinijoje, LR Prezidentūra, 2018-11-04

 Įtampos ir santykių krizė (nuo 2019 m.)

Pradedant 2019 m. Lietuvos–Kinijos santykiuose ėmė kilti įtampos, VSD grėsmių nacionaliniam saugumui vertinime paminėjus Kiniją,Grėsmių nacionaliniam saugumui vertinimas 2019, Vidaus saugumo departamentas kylant įtarimams dėl Huawei įrangos saugumo,Augant įtampai dėl „Huawei“, S. Skvernelis priėmė Kinijos ambasadorių, Verslo žinios, 2019 m. kovo 30 d. bei įvykus konfliktui Vilniuje vykusiame mitinge, skirtame palaikyti protestus Honkonge.Vilniuje per Honkongo mitingą konfliktą sukėlusiems kinams skirtos 15 eurų baudos, 15min.lt, 2019 m. rugpjūčio 28 d. Prie dvišalių santykių pablogėjimo prisidėjo ir 2021 m. gegužę paskelbtas Lietuvos pasitraukimas iš 2012 m. įkurto Bendradarbiavimo tarp Kinijos ir vidurio bei rytų Europos šalių formato, dar žinomo 17+1 pavadinimu,Lietuva pasitraukė iš Kinijos „17+1“ bloko Rytų Europoje, tai daryti ragina ir kitas ES šalis, lrt.lt, 2021 m. gegužės 22 d. bei planai atidaryti verslo atstovybę Taivane,Lietuva šiemet ketina atidaryti verslo atstovybę Taivane, Verslo žinios, 2021 m. kovo 4 d. o tuo pačiu ir priimti Taivano atstovybę Lietuvoje.Dar vienas niuksas Kinijai: Taivanas steigia atstovybę Lietuvoje, 15min.lt, 2021 m. liepos 20 d. Pastarieji Lietuvos ir Taivano suartėjimo žingsniai tapo argumentu 2021 m. rugpjūčio 10 d. Kinijai iš Lietuvos atšaukti savo ambasadorių ir pareikalauti, kad Lietuva tą patį padarytų su savo ambasadoriumi Pekine.Kinija atšaukia ambasadorių Lietuvoje, reikalauja Vilniaus atšaukti pasiuntinį iš Pekino, LRT, 2021.08.10 Tokį žingsnį Lietuva žengė rugsėjo 3 d., atšaukdama dar nei metus pareigų Kinijoje nėjusią ambasadorę Dianą Mickevičienę.Patvirtinta: Lietuvos ambasadorė Kinijoje grįžta konsultacijoms, LRT.lt, 2021-09-03 Lapkričio 22 d., praėjus trims dienoms po Taivano atstovybės atidarymo Vilniuje, Kinija išreiškė savo nepasitenkinimą pažemindama diplomatinių santykių su Lietuva lygmenį – vietoje ambasadorių abi puses galės atstovauti tik reikalų patikėtiniai.Kilus ginčams dėl Taivano, Kinija apribojo diplomatinį atstovavimą su Lietuva, LRT, 2021–11–21 Gruodžio viduryje visi Lietuvos atstovybės Kinijoje darbuotojai paliko Pekiną ir grįžo į Lietuvą, tiesioginis ambasados paslaugų teikimas buvo suspenduotas.Lietuvos atstovybė Kinijoje – tuščia: diplomatai grįžo namo, 15min.lt, 2021-12-15

 Tibeto problema ir Lietuvos santykiai su Tibeto vyriausybe tremtyje

Nors Lietuva oficialiai palaiko vienos Kinijos politiką, neoficialiu lygmeniu palaikomi draugiški santykiai su Tibeto vyriausybe tremtyje. Tuometis Tibeto dvasinis ir politinis vadovas Dalai Lama XIV buvo pirmasis valstybės lyderis, pasveikinęs Lietuvą su nepriklausomybe – dar 1990 m. balandžio 4 d. buvo gauta telegramaDalai Lamos vizitą organizuojanti Rūta Norkutė: „Jis pirmasis pasveikino nepriklausomybę atkūrusią Lietuvą, o dabar mūsų politikai bijo su juo susitikti“ (palyginimui pirmosios Lietuvą pripažinusios Moldovos TSR tai padarė 1990 m. gegužės 31 d., Islandija – 1991 m. vasario 11 d.), o 1991 m. apsilankė Lietuvoje, kur susitiko su šalies vadovu prof. Vytautu Landsbergiu ir katalikų bažnyčios hierarchais. Iš viso Lietuvoje Dalai Lama yra lankęsis keturis kartus, jo atvykimas paskatina pasipiktinimus iš Kinijos pusės.Dalai Lama atvyko į Lietuvą, Verslo Žinios, 2018-06-12

Dalai Lamos vizitai Lietuvoje:
 1991 m. spalio mėn.: lankėsi Seime, susitiko su Aukščiausiosios tarybos pirmininku Vytautu Landsbergiu, Lietuvos katalikų bažnyčios hierarchais.
 2001 m. birželio 23–27 d.: susitiko su Seimo nariais, Vilniaus meru Artūru Zuoku, kardinolu Audriu Juozu Bačkiu, viešėjo Kaune, neoficialiam pokalbiui susitiko su prezidentu Valdu Adamkumi.Dalai Lama baigė viešnagę Lietuvoje, Delfi.lt, 2001 m. birželio 27 d.
 2013 m. rugsėjo 11–14 d.: lankėsi Seime, buvo oficialiai priimtas Vilniaus mero Artūro Zuoko, buvusio prezidento Valdo Adamkaus, neoficialiai susitiko su prezidente Dalia Grybauskaite, skaitė vieša paskaitą.D. Grybauskaitė pakeitė poziciją ir „privačiai“ susitiko su Dalai Lama, Bernardinai.lt, Rugsėjo 11 d., 2013
 2018 m. birželio 12–15 d.: susitiko su Seimo nariais, lankėsi Užupyje, Tibeto skvere, skaitė paskaitą Vilniaus universitete, susitiko su Vilniaus meru Remigijumi Šimašiumi.Vilniuje besilankantis Dalai Lama: šis amžius turi tapti taikos amžiumi, 15min.lt, 2018 m. birželio 14 d.Seimo nariai ir V. Landsbergis susitiko su Dalai Lama, diena.lt, 2018-06-14

Tibeto garbei Lietuvoje du skverai pavadinti Tibeto vardais – Užupyje Vilniuje ir centrinėje Kauno dalyje. Užupyje konstitucijų alėjoje yra ir į tibetiečių kalbą išversta Užupio respublikos konstitucija.

Tibeto egzilinę vyriausybę Lietuvoje atstovauja Čionpelis Ceringas, Tibeto vyriausybės tremtyje atstovas Šiaurės Europai, Baltijos šalims ir Lenkijai. Nors vis silpnėjanti, Seime veikia Laikinoji Solidarumo su tibetiečiais grupė, vadovaujama TS-LKD nario Andriaus Navicko, sudaryta iš 5 narių.Laikinoji Solidarumo su tibetiečiais grupė, LR


Kinijos ir Lietuvos santykiai


Kinijos ir Lietuvos santykiai

 Kontaktai LDK ir ATR laikais
Lietuvių domėjimosi Kinija pradžia galima laikyti XVI a., kuomet kurdami Vilniaus Universitetą jėzuitai užsibrėžė skleisti mokslą bei katalikybę ne tik LDK, bet ir Kinijoje.> XVII a. Kinijoje apsilankė lietuvis jėzuitų vienuolis Andrius Rudamina, persikėlęs iš Indijos į Mingų imperiją (tuomet Portugalijos imperijai priklaususią Makao ir Handžou). Kinijoje parašė keletą asketizmo veikalų, mirė Fudziano provincijoje. Anot Jono Levickio, buvęs labai gerbiamas ir net garbinamas vietinių. Lietuvių ikonografijoje A. Rudamina vaizduotas kiniškais rūbais arba su Kinijos peizažu fone.[Bumblauskas A., Senosios Lietuvos istorija 1009 – 1795, Vilnius, 2005, 365 p.]
 Pirmieji kontaktai tarp lietuvių ir kinų 1795-1918 m.
Nors apie pirmuosius kontaktus tarp lietuvių ir kinų informacijos nėra apstu, spėjama, kad pirmieji lietuviai į Kinijoje esantį Harbiną pateko po 1864 m. sukilimo numalšinimo.

Antroji migracijos iš Lietuvos į Kiniją banga siejama su Rytų Kinijos geležinkelio tiesimu XIX a. pab., o vėliau sekė daugiausiai pabėgėliai 1902-1905 m. ir pirmojo pasaulinio karo laikotarpiu.Lietuviai Kinijoje XIX a.–1940 m.

 1919-1940 m. laikotarpis
Lietuvą Kinija pripažino 1923 m.

Harbine tarpukariu veikė stipri lietuvių bendruomenė (įvairiais duomenimis iki 2000 asmenų, nemaža dalis jų - litvakai), buvo įsteigtas konsulatas. Tarpukariu veikusi Harbino lietuvių draugija vykdė informacinę veiklą, telkė lietuvius nacionalinių švenčių proga, buvo įsteigusi biblioteką, mokyklą, chorą, rengė teatro vaidinimus, leido laikraštį. Švenčių proga buvo rengiamos eitynės Harbino gatvėmis.

Tarpukario spaudoje buvo aprašomi kai kurie įvykiai tuometėje Kinijoje, ypač pilietinis bei karas su Japonija. Pilietinio karo atveju demonstruotas šioks toks prielankumas Čiang kai Šeko armijai, net ir Baltojo teroro metais, paprastai pateiktų asmeninių žurnalistų įžvalgų nebūdavo. 1933 m. spalio 19 d. pirmame Lietuvos žinių laikraščio puslapyje išspausdintas straipsnis apie britams priklausiusiame Šanchajuje mirtimi nubaustą lietuvę: „Vakar (spalio 18 d.) vyriausiasis britų teismas Šanchajuje rado anglų pavaldinio, bet lietuvių kilmės našlę Katherine Hadley, kaltą užmušus į atsargą pasitraukusį jūros kapitoną Valter Youngs. Teismas ją nuteisė mirti, bet paragino jos pasigailėti“.Šanchajuje nubausta mirtimi lietuvė // Lietuvos žinios, 238 nr., 1933, spalio 19 d., 1 p.

  Sovietinės okupacijos laikotarpis
Sovietinė okupacija nutraukė tiesioginius santykius tarp Kinijos ir Lietuvos, ryšiai buvo palaikomi Sovietų Sąjungos ir Kinijos dvišaliu pagrindu. Nors Kinija de jure nepripažino Baltijos šalių okupacijos, de facto vertino jas kaip Sovietų Sąjungos kontroliuojamas teritorijas.Mälksoo, Lauri (2003). Illegal Annexation and State Continuity: The Case of the Incorporation of the Baltic States by the USSR. Leiden – Boston: Brill. Kontaktai tarp Kinijos ir Lietuvos buvo pavieniai ir sporadiški, o jų dar labiau sumažėjo išaugus priešpriešai tarp Kinijos ir Sovietų Sąjungos. Kinija buvo viena iš nedaugelio socialistinių valstybių, nepripažinusių Baltijos šalių okupacijos teisėtumo. 1964 metais Baltijos valstybių aneksiją nurodė kaip neteisėtą Sovietų Sąjungos teritorinių įgijimo pavyzdį, o 1974 m. gegužės 11 d. Jungtinėse Tautose išplatino spaudos pranešimą, kur kaip protesto prieš „sovietų revizionistų nacionalinę priespaudą“ pavyzdys nurodyti 1972 m. Kaune vykę antisovietiniai protestai.

Kita vertus, 1980-ųjų pabaigoje, suaktyvėjus Baltijos šalių nepriklausomybės judėjimams, Kinija į juos žiūrėjo nepalankiai, nes manė, kad tai gali paskatinti pačios Kinijos viduje esančių etninių grupių emancipaciją. Nepaisant to, Kinija gan greitai užmezgė santykius su naujai įsikūrusiomis postsovietinėmis valstybėmis, bijodama, kad delsimas leistų Taivanui užmegzti diplomatinius ryšius pirmesniam ir taip sustiprinti savo tarptautinę poziciją.Tubilewicz, C. (2007). Taiwan and Post-Communist Europe. Taylor & Francis, p. 88-89

  Po Lietuvos Respublikos nepriklausomybės atkūrimo (nuo 1991 m.)
thumb|200px|Lietuvoje išleistas Pekine 2008 m. vykusioms olimpinėms žaidynėms skirtas pašto ženklas.
thumb|275px|Kinijoje 2016 m. išleistas proginis vokas, skirtas pažymėti dvišalių santykių 25-metį.
thumb|275px|Dalia Grybauskaitė ir Si Dzinpingas 2018 m. lapkričio mėn. Šanchajuje.
Kinija Lietuvos nepriklausomybę pripažino 1991 m. rugsėjo 7 d., dieną po to, kai tai padarė ir TSRS. Tais pačiais metais užmegzti diplomatiniai santykiai. 1992 m. sausio 30 d. pasirašytas Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl ekonominio-prekybinio bendradarbiavimo. Tais pačiais metais Vilniuje atidaryta Kinijos ambasada, o Lietuva ambasadą Pekine atidarė 1995 m.


Kinijos ir Lietuvos santykiai

 Kontaktai LDK ir ATR laikais
Lietuvių domėjimosi Kinija pradžia galima laikyti XVI a., kuomet kurdami Vilniaus Universitetą jėzuitai užsibrėžė skleisti mokslą bei katalikybę ne tik LDK, bet ir Kinijoje.> XVII a. Kinijoje apsilankė lietuvis jėzuitų vienuolis Andrius Rudamina, persikėlęs iš Indijos į Mingų imperiją (tuomet Portugalijos imperijai priklaususią Makao ir Handžou). Kinijoje parašė keletą asketizmo veikalų, mirė Fudziano provincijoje. Anot Jono Levickio, buvęs labai gerbiamas ir net garbinamas vietinių. Lietuvių ikonografijoje A. Rudamina vaizduotas kiniškais rūbais arba su Kinijos peizažu fone.[Bumblauskas A., Senosios Lietuvos istorija 1009 – 1795, Vilnius, 2005, 365 p.]
 Pirmieji kontaktai tarp lietuvių ir kinų 1795-1918 m.
Nors apie pirmuosius kontaktus tarp lietuvių ir kinų informacijos nėra apstu, spėjama, kad pirmieji lietuviai į Kinijoje esantį Harbiną pateko po 1864 m. sukilimo numalšinimo.

Antroji migracijos iš Lietuvos į Kiniją banga siejama su Rytų Kinijos geležinkelio tiesimu XIX a. pab., o vėliau sekė daugiausiai pabėgėliai 1902-1905 m. ir pirmojo pasaulinio karo laikotarpiu.Lietuviai Kinijoje XIX a.–1940 m.

 1919-1940 m. laikotarpis
Lietuvą Kinija pripažino 1923 m.

Harbine tarpukariu veikė stipri lietuvių bendruomenė (įvairiais duomenimis iki 2000 asmenų, nemaža dalis jų - litvakai), buvo įsteigtas konsulatas. Tarpukariu veikusi Harbino lietuvių draugija vykdė informacinę veiklą, telkė lietuvius nacionalinių švenčių proga, buvo įsteigusi biblioteką, mokyklą, chorą, rengė teatro vaidinimus, leido laikraštį. Švenčių proga buvo rengiamos eitynės Harbino gatvėmis.

Tarpukario spaudoje buvo aprašomi kai kurie įvykiai tuometėje Kinijoje, ypač pilietinis bei karas su Japonija. Pilietinio karo atveju demonstruotas šioks toks prielankumas Čiang kai Šeko armijai, net ir Baltojo teroro metais, paprastai pateiktų asmeninių žurnalistų įžvalgų nebūdavo. 1933 m. spalio 19 d. pirmame Lietuvos žinių laikraščio puslapyje išspausdintas straipsnis apie britams priklausiusiame Šanchajuje mirtimi nubaustą lietuvę: „Vakar (spalio 18 d.) vyriausiasis britų teismas Šanchajuje rado anglų pavaldinio, bet lietuvių kilmės našlę Katherine Hadley, kaltą užmušus į atsargą pasitraukusį jūros kapitoną Valter Youngs. Teismas ją nuteisė mirti, bet paragino jos pasigailėti“.Šanchajuje nubausta mirtimi lietuvė // Lietuvos žinios, 238 nr., 1933, spalio 19 d., 1 p.

  Sovietinės okupacijos laikotarpis
Sovietinė okupacija nutraukė tiesioginius santykius tarp Kinijos ir Lietuvos, ryšiai buvo palaikomi Sovietų Sąjungos ir Kinijos dvišaliu pagrindu. Nors Kinija de jure nepripažino Baltijos šalių okupacijos, de facto vertino jas kaip Sovietų Sąjungos kontroliuojamas teritorijas.Mälksoo, Lauri (2003). Illegal Annexation and State Continuity: The Case of the Incorporation of the Baltic States by the USSR. Leiden – Boston: Brill. Kontaktai tarp Kinijos ir Lietuvos buvo pavieniai ir sporadiški, o jų dar labiau sumažėjo išaugus priešpriešai tarp Kinijos ir Sovietų Sąjungos. Kinija buvo viena iš nedaugelio socialistinių valstybių, nepripažinusių Baltijos šalių okupacijos teisėtumo. 1964 metais Baltijos valstybių aneksiją nurodė kaip neteisėtą Sovietų Sąjungos teritorinių įgijimo pavyzdį, o 1974 m. gegužės 11 d. Jungtinėse Tautose išplatino spaudos pranešimą, kur kaip protesto prieš „sovietų revizionistų nacionalinę priespaudą“ pavyzdys nurodyti 1972 m. Kaune vykę antisovietiniai protestai.

Kita vertus, 1980-ųjų pabaigoje, suaktyvėjus Baltijos šalių nepriklausomybės judėjimams, Kinija į juos žiūrėjo nepalankiai, nes manė, kad tai gali paskatinti pačios Kinijos viduje esančių etninių grupių emancipaciją. Nepaisant to, Kinija gan greitai užmezgė santykius su naujai įsikūrusiomis postsovietinėmis valstybėmis, bijodama, kad delsimas leistų Taivanui užmegzti diplomatinius ryšius pirmesniam ir taip sustiprinti savo tarptautinę poziciją.Tubilewicz, C. (2007). Taiwan and Post-Communist Europe. Taylor & Francis, p. 88-89

  Po Lietuvos Respublikos nepriklausomybės atkūrimo (nuo 1991 m.)
thumb|200px|Lietuvoje išleistas Pekine 2008 m. vykusioms olimpinėms žaidynėms skirtas pašto ženklas.
thumb|275px|Kinijoje 2016 m. išleistas proginis vokas, skirtas pažymėti dvišalių santykių 25-metį.
thumb|275px|Dalia Grybauskaitė ir Si Dzinpingas 2018 m. lapkričio mėn. Šanchajuje.
Kinija Lietuvos nepriklausomybę pripažino 1991 m. rugsėjo 7 d., dieną po to, kai tai padarė ir TSRS. Tais pačiais metais užmegzti diplomatiniai santykiai. 1992 m. sausio 30 d. pasirašytas Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl ekonominio-prekybinio bendradarbiavimo. Tais pačiais metais Vilniuje atidaryta Kinijos ambasada, o Lietuva ambasadą Pekine atidarė 1995 m.

2000 m. rugsėjo 5 d. Lietuvoje lankėsi tuometinis Kinijos parlamento pirmininkas ir buvęs šalies premjeras Li Peng. Vizitas buvo planuotas dviem dienoms, bet užtruko tik dvi su puse valandos ir įvyko svečiui bei lydinčiai delegacijai nepaliekant Vilniaus oro uosto pastato. Vizito sutrumpinimo priežastimi buvo įvardytas tuo metu Seime vykęs renginys, skirtas komunizmo nusikaltimams įvertinti. Su Li Peng oro uoste susitiko tuometinis Seimo pirmininkas Vytautas Landsbergis. Lauke tuo metu buvo surengtas Tibeto nepriklausomybės rėmėjų piketas.Politinė pompastika patyrė fiasko, delfi.lt, 2000-09-05

2002 m. birželio 16-17 d. Lietuvoje lankėsi Kinijos prezidentas Dziang Dzeminas. 2012 m. kovo 27–30 dienomis Kinijoje su oficialiu vizitu viešėjo krašto apsaugos ministrė Rasa Juknevičienė, susitiko su Kinijos gynybos ministru Guanglie Liang ir pasirašė dvišalį  susitarimą dėl bendradarbiavimo gynybos srityje.Krašto apsauga, Nr. 6 (229) , p. 1–2 Tų pačių metų liepos 9–10 d. įvyko atsakomasis vizitas – Lietuvoje lankėsi Kinijos centrinio karinio komiteto vicepirmininkas Xu Caihou, delegaciją priėmė ministras pirmininkas Andrius Kubilius, Seimo pirmininkė Irena Degutienė.Krašto apsauga, Nr. 12 (235) , p. 1–2

2015 m. birželio mėn. prezidentė Dalia Grybauskaitė susitiko su į Lietuvą atvykusiu Kinijos vicepremjeru Žangu Gaoliu.Stiprėja ekonominiai Lietuvos ir Kinijos ryšiai, lrp.lt 2016 m. gegužės mėn. Kinijoje lankėsi tuometis ministras pirmininkas Algirdas Butkevičius, kur susitiko su šios šalies premjeru Li Kečiangu. Tų pačių metų rugsėjį, pažymint santykių 25-metį, Kinijos paštas išleido kartu su Lietuvos ambasada Kinijoje parengtą proginį voką.Lietuvos ir Kinijos diplomatinių santykių 25-mečiui – proginis vokas, LR URM, 2016.09.14 2018 m. lapkričio mėn. lankydamasi Kinijos importo parodoje Šanchajuje, su Kinijos prezidentu Si Dzinpingu susitiko prezidentė Dalia Grybauskaitė.Prezidentė pradeda darbo vizitą Kinijoje, LR Prezidentūra, 2018-11-04

 Įtampos ir santykių krizė (nuo 2019 m.)