LEO LT

2007 m. Vyriausybei paskelbus naujosios Ignalinos atominės elektrinės projekto modelį, kilo daug diskusijų. Žiniasklaida praminė projektą Trigalviu slibinu ir kritika buvo formuluojama dėl daugelio įžvelgiamų sandėrio trūkumų. Pvz., premjero Algirdo Brazausko Vyriausybės valdymo laikotarpiu įvykdytas energetikos ūkio suskaldymas 2002 m., privatizuojant bendrovę Vakarų skirstomieji tinklai (VST) ir tos pačios LSDP Vyriausybės bandymas suskaldytą ūkį vėl konsoliduoti 2007 m. prieštaravo pats sau ir buvo vertinamas kaip Vyriausybės klaida, nors LSDP vadovybė to nepripažino. Taip pat bendrovė VST atiteko Vilniaus prekybos grupei po 2003 m. įvykusio privatizavimo, kurio sąlygos konkurse dalyvauti leido 450 mln. litų apyvartą turinčioms bendrovėms. Vyriausybės keliamus reikalavimus atitiko tik dvi įmonės – Bronislovo Lubio vadovaujama Achema ir broliams Numavičiams priklausanti Vilniaus prekybos grupė.

Po VST privatizavimo per keletą metų „Lietuvos energija“ neteko 65 % savo santykinės vertės privačios įmonės VST atžvilgiu. 2007 m. VST tiekė elektrą 3 ct brangiau nei valstybinė įmonė RST, nors prieš privatizavimą buvo skelbiama, jog privatizavimas padidins įmonių konkurencingumą. Prieš pat Euro įvedimą padidinus elektros kainas, Lietuvos infliacijos rodikliai nebeatitiko Mastrichto kriterijų, ir Lietuvai nebuvo leista įsivesti Euro.

2008 m. sausio 24 d. Seimo narys (teisininkas) Kęstutis Čilinskas, pasiūlė alternatyvų įstatymą dėl AE investuotojowww.bernardinai.lt „K. Čilinskas įregistravo alternatyvą siūlomoms Atominės elektrinės įstatymo pataisoms“ 2008-01-24 . K. Čilinskas kritikavo premjero Gedimino Kirkilo Vyriausybės siūlytą projekto modelį, kaip visuomenei nenaudingą. Pagrindinės projekto ydos, anot jo, buvo: išskirtinių teisių suteikimas vienai bendrovei (VP Grupei) dalyvauti projekte be konkurso; įstatymo punkto, kuris įpareigotų šią bendrovę AE projektą įgyvendinti, nebuvimas. Taip pat buvo kritikuotas siūlymas vienai bendrovei įgyti dominuojančią padėtį energetikos ūkyje ne įnešant pinigus, o remiantis skirtumu, kuris susidarė bendrovės kapitalo vertę įvertinus brangiai, o valstybės valdomos AB „Lietuvos energija“ ir RST kapitalą įvertinus pigiau. Vyriausybės skuba gauti Seimo sutikimą dėl atitinkamų įstatymų buvo suprasta, kaip nenoras sulaukti Lietuvos Konstitucinio teismo ir Europos Teisingumo teismo vertinimo rezultatų. Tų pačių metų sausio 29 d., balsų dauguma, pasiūlymą Seimas atmetė, motyvuodami projekto skuba.www.lrt.lt „Nacionalinio investuotojo kūrimo nestabdo“ 2008-01-29

2008 m. sausį bendrai su Lietuvos Sąjūdžiu, Piliečių Santalka išplatino kreipimasi į Seimo narius ir Lietuvos Respublikos Prezidentą, kuriame kelti klausimai dėl naujojo Atominės elektrinės projekto eigos ir formuluotų prieštaringų įstatymų pataisų. www.bernardinai.lt „Piliečių Santalkos ir Lietuvos Sąjūdžio kreipimasis dėl Atominės elektrinės įstatymo“ 2008-01-10  Pareiškime dėstomi tokie klausimai, kaip – „kodėl Lietuvos valdžia nutarė sukurti nacionalinį investuotoją mažiausiai skaidriu akcijų „natūrinių mainų“ būdu sujungdama valstybei priklausančius „Rytų skirstomuosius tinklus“ (RST) ir „Lietuvos energiją“ su privačia įmone „Vakarų skirstomieji tinklai“ (VST) ir taip vėl atkurdama vertikaliai integruotą monopoliją?“ „kodėl „Atominės elektrinės įstatymo projekte, Akcininkų sutartyje ir Bendrovės įstatuose nėra apibrėžta bendrovės akcininkų teisinė pareiga atominę jėgainę pastatyti?“, „kodėl pagrindinis monopolistinės įmonės prioritetas skelbiamas esant pelno siekimas?“ ir pan.

2007 m. vasario 3 d. internetiniame portale culture.lt buvo išplatinta peticija, kurioje kreiptasi į Prezidentą Valdą Adamkų ir raginta jį vetuoti 2008 m. vasario 1 d. Seime priimtą įstatymą.www.culture.lt „Lietuvos Respublikos Prezidentui V. Adamkui“ 2008-01-03 Per dvi dienas buvo surinkta maždaug 20 000 gyventojų parašų. 2008 m. vasario 4 d. eilėje straipsnių savo motyvus išdėstė ir prezidentui Valdui Adamkui siūlė įstatymą vetuoti žinomi Lietuvos visuomenės veikėjai – Rytas Staselis, Romas Sakadolskis, Leonidas Donskis, Artūras Račas, Gintaras Aleknonis, Arūnas Poviliūnas, Rytis Juozapavičius, Romualdas Ozolas


LEO LT

LEO LT (Lietuvos elektros organizacija) – 2008 m. įsteigta nacionalinė elektros energetikos bendrovė, kurioje 38,3 proc. akcijų priklausė privačiai bendrovei „NDX energija“, o 61,7 proc. – valstybei. Bendrovė išformuota 2009 m. susidarius nepalankioms ekonominėms aplinkybėms ir kilus visuotiniam nepasitenkinimui dėl sandorio skaidrumo ir naudingumo visuomenei.


LEO LT

2007 m. Vyriausybei paskelbus naujosios Ignalinos atominės elektrinės projekto modelį, kilo daug diskusijų. Žiniasklaida praminė projektą Trigalviu slibinu ir kritika buvo formuluojama dėl daugelio įžvelgiamų sandėrio trūkumų. Pvz., premjero Algirdo Brazausko Vyriausybės valdymo laikotarpiu įvykdytas energetikos ūkio suskaldymas 2002 m., privatizuojant bendrovę Vakarų skirstomieji tinklai (VST) ir tos pačios LSDP Vyriausybės bandymas suskaldytą ūkį vėl konsoliduoti 2007 m. prieštaravo pats sau ir buvo vertinamas kaip Vyriausybės klaida, nors LSDP vadovybė to nepripažino. Taip pat bendrovė VST atiteko Vilniaus prekybos grupei po 2003 m. įvykusio privatizavimo, kurio sąlygos konkurse dalyvauti leido 450 mln. litų apyvartą turinčioms bendrovėms. Vyriausybės keliamus reikalavimus atitiko tik dvi įmonės – Bronislovo Lubio vadovaujama Achema ir broliams Numavičiams priklausanti Vilniaus prekybos grupė.

Po VST privatizavimo per keletą metų „Lietuvos energija“ neteko 65 % savo santykinės vertės privačios įmonės VST atžvilgiu. 2007 m. VST tiekė elektrą 3 ct brangiau nei valstybinė įmonė RST, nors prieš privatizavimą buvo skelbiama, jog privatizavimas padidins įmonių konkurencingumą. Prieš pat Euro įvedimą padidinus elektros kainas, Lietuvos infliacijos rodikliai nebeatitiko Mastrichto kriterijų, ir Lietuvai nebuvo leista įsivesti Euro.

2008 m. sausio 24 d. Seimo narys (teisininkas) Kęstutis Čilinskas, pasiūlė alternatyvų įstatymą dėl AE investuotojowww.bernardinai.lt „K. Čilinskas įregistravo alternatyvą siūlomoms Atominės elektrinės įstatymo pataisoms“ 2008-01-24 . K. Čilinskas kritikavo premjero Gedimino Kirkilo Vyriausybės siūlytą projekto modelį, kaip visuomenei nenaudingą.


LEO LT

2008 m. vasario 4 d. eilėje straipsnių savo motyvus išdėstė ir prezidentui Valdui Adamkui siūlė įstatymą vetuoti žinomi Lietuvos visuomenės veikėjai – Rytas Staselis, Romas Sakadolskis„Rytas Staselis, Romas Sakadolskis: Prezidento veto neabejotinai būtų naudingas Lietuvai“ 2008-02-04 , Leonidas Donskis, Artūras Račas, Gintaras Aleknonis, Arūnas Poviliūnaswww.bernardinai.lt „L. Donskis, A. Račas, G. Aleknonis, A. Poviliūnas: Prezidentas neturėtų pasirašyti Atominės elektrinės įstatymo“ 2008-02-04, Rytis Juozapavičius.www.bernardinai.lt „R. Juozapavičius: Nacionalinio investuotojo projektui trūksta skaidrumo“ 2008-02-05  2008 m. vasario 4 d. europarlamentarė Ona Juknevičienė pranešė apie pasitraukimą iš Darbo partijos. Tokį sprendimą ji priėmė protestuodama prieš kolegų „darbiečių“ paramą Atominės elektrinės įstatymo pataisoms.„O. Juknevičienė išeina iš Darbo partijos“ 2008-02-04.

2008 m. vasario 6 d. prezidentas Valdas Adamkus susitiko su Valstybės kontrolės, Valstybės saugumo departamento ir Specialiųjų tyrimų tarnybos vadovais bei kitais ekspertais, siekdamas išsiaiškinti argumentus, ar pasirašyti Seime priimtą įstatymą, ar ne. VSD vadovas Povilas Malakauskas ir Valstybės kontrolierė Rasa Budbergytė teigė, jog teisiškai nacionalinio investuotojo kontrolė buvo užtikrinta, tačiau įmonės steigimo dokumentus dar reikėjo tobulinti. Europos teisės departamento prie Teisingumo ministerijos generalinis direktorius Deividas Kriaučiūnas sakė, kad nacionalinio investuotojo steigimo įstatymas Europos Sąjungos teisei neprieštaravo.www.lrt.lt „Yra ką tobulinti“ 2008-02-06  2008 m. vasario 12 d. Seime priimtą atominės elektrinės įstatymą patvirtino prezidentas Valdas Adamkus.www.bernardinai.lt „Prezidentas pasirašė Atominės elektrinės įstatymą“ 2008-02-12  2008 m. vasario 19 d. visuomeninė organizacija Piliečių Santalka paskelbė, jog kurs visuomeniniais pagrindais veiksiančią Leo LT priežiūros grupę, kuri stebės įmonės veiklą ir informuos apie tai visuomenę.

2008 m. vasario 20 d. europarlamentarė Ona Juknevičienė raštu kreipėsi į Europos Komisiją dėl LEO LT. Komisija turėjo ištirti ir atsakyti, ar Atominės elektrinės įstatymas ir priimtos pataisos, įteisinančios Leo LT steigimą ir taip sukuriančios vienos bendrovės kapitalo koncentraciją šalies energetikos sistemoje, neprieštarauja Tarybos reglamentui 139/2004. 2008 m. vasario 20 d. Vyriausybė nutarė steigti komitetą, turėjusį prižiūrėti LEO LT formavimą; komiteto vadovais paskirti premjeras Gediminas Kirkilas ir ūkio ministras Vytas Navickas. Projektą kritikavę opozicijos atstovai įtraukti nebuvo.

2008 m. vasario 25 d. 16 žmonių (į kurią įtraukti Rūta Vanagaitė, Rytis Juozapavičius, Romualdas Ozolas, Artūras Račas, Ona Juknevičienė ir kt.) iniciatyvinė grupė Vyriausiajai rinkimų komisijai įteikė prašymą leisti rinkti piliečių parašus, kad būtų atšauktas nacionalinio investuotojo bendrovės LEO LT kūrimą įteisinęs Atominės elektrinės įstatymas; akcijos metu surinkta apie 40000 parašų (iš reikiamų 50000). Kartu su 2008 m. sausį įvykusiais Seimo rinkimais buvo surengtas LR piliečių referendumas dėl Ignalinos AE darbo pratęsimo; referendume surinkta 47 % balsų, kurių nepakako, kad referendumas butų laikomas įvykusiu.www.bernardinai.lt „Referendumas neįvyko“ 2008-10-13 2008 m. spalio 24 d. Rymantas Juozaitis dėl asmeninių priežasčių atsistatydino iš LEO LT vadovo pareigų. www.vz.lt „Juozaitis atsistatydina iš LEO LT vadovo pareigų“ 2008-10-21

2009 m. sausio 27 d. Konstitucinis Teismas pradėjo LR Seimo narių skundo dėl Leo Lt įstatymo atitikimo konstitucijai nagrinėjimą. Prieš prasidedant nagrinėjimo procesui Leo Lt savininkai viešųjų ryšių akcijos metu išplatino pranešimą, turėjusį palankiai nuteikti visuomenę. Pranešimas skelbė, jog bendrovė buvo pasiruošusi statyti Lietuvos – Švedijos elektros jungtį, net jei Europos Komisijos parama strateginių energetikos projektų vykdymui vėluotų.www.zebra.lt „Leo LT pasiruošusi finansuoti tiltą su Švedija“ 2009-01-26 2009 m. vasarį Teisės projektų ir tyrimų centro išplatintame dokumente buvo teigiama, jog visi LEO LT sandorį sudarantys susitarimai turi būti pripažinti niekiniais, kaip prieštaraujantys imperatyvinėms teisės normoms, moralei ir Konstitucinei viešajai tvarkai.www.bernardinai.lt „Teisininkai: Lietuva turi tik vieną kelią – naikinti LEO LT sandorį“ 2008-02-28

2009 m. kovo 24 d. seime buvo svarstomi du Leo Lt sandorio naikinimo projektiniai pasiūlymai: vieną jų kovo 4 dieną pateikė Tvarkos ir teisingumo frakcijos seniūnas Valentinas Mazuronis, kitą kovo 9 dieną pateikė Tėvynės sąjungos – Krikščionių demokratų frakcijos nariai Gintaras Songaila, Rytas Kupčinskas, Evaldas Jurkevičius, Pranas Žeimys ir Aurelija Stancikienė. Abu projektai, kaip teigta jų aiškinamuose raštuose, siekė, kad būtų panaikintas Gedimino Kirkilo vadovaujamos Vyriausybės sudarytas sandoris su UAB „NDX energija“. Skirtumas tarp šių projektų buvo toks – V. Mazuronis siūlė visą Atominės elektrinės įstatymą pripažinti netekusį galios, o krikščionys demokratai – pripažinti niekine tik sutartį dėl nacionalinio investuotojo ir šia sutartimi įvykusiems turtiniams santykiams taikyti restituciją. Abu projektai rėmėsi kovo 2 dienos Konstitucinio Teismo nutartimi, kad kai kurie Atominės elektrinės įstatymo straipsniai prieštaravo Konstitucijai.www.bernardinai.lt „Amžiaus aferos naikinimas – politiniai ir teisiniai mazgai“ 2009-03-23

2009 m. kovą, po 5 mėnesių darbo, atsistatydino antrasis Leo Lt vadovas Gintautas Mažeikawww.vtv.lt „G. Mažeika atsistatydina iš Leo LT vadovo pareigų“ 2009-03-23


LEO LT


LEO LT

2008 m. vasario 4 d. eilėje straipsnių savo motyvus išdėstė ir prezidentui Valdui Adamkui siūlė įstatymą vetuoti žinomi Lietuvos visuomenės veikėjai – Rytas Staselis, Romas Sakadolskis„Rytas Staselis, Romas Sakadolskis: Prezidento veto neabejotinai būtų naudingas Lietuvai“ 2008-02-04 , Leonidas Donskis, Artūras Račas, Gintaras Aleknonis, Arūnas Poviliūnaswww.bernardinai.lt „L. Donskis, A. Račas, G. Aleknonis, A. Poviliūnas: Prezidentas neturėtų pasirašyti Atominės elektrinės įstatymo“ 2008-02-04, Rytis Juozapavičius.www.bernardinai.lt „R. Juozapavičius: Nacionalinio investuotojo projektui trūksta skaidrumo“ 2008-02-05  2008 m. vasario 4 d. europarlamentarė


LEO LT

2008 m. vasario 4 d. eilėje straipsnių savo motyvus išdėstė ir prezidentui Valdui Adamkui siūlė įstatymą vetuoti žinomi Lietuvos visuomenės veikėjai – Rytas Staselis, Romas Sakadolskis„Rytas Staselis, Romas Sakadolskis: Prezidento veto neabejotinai būtų naudingas Lietuvai“ 2008-02-04 , Leonidas Donskis, Artūras Račas, Gintaras Aleknonis, Arūnas Poviliūnaswww.bernardinai.lt „L. Donskis, A. Račas, G. Aleknonis, A. Poviliūnas: Prezidentas neturėtų pasirašyti Atominės elektrinės įstatymo“ 2008-02-04, Rytis Juozapavičius.www.bernardinai.lt „R. Juozapavičius: Nacionalinio investuotojo projektui trūksta skaidrumo“ 2008-02-05  2008 m. vasario 4 d. europarlamentarė Ona Juknevičienė pranešė apie pasitraukimą iš Darbo partijos. Tokį sprendimą ji priėmė protestuodama prieš kolegų „darbiečių“ paramą Atominės elektrinės įstatymo pataisoms.„O. Juknevičienė išeina iš Darbo partijos“ 2008-02-04.

2008 m. vasario 6 d. prezidentas Valdas Adamkus susitiko su Valstybės kontrolės, Valstybės saugumo departamento ir Specialiųjų tyrimų tarnybos vadovais bei kitais ekspertais, siekdamas išsiaiškinti argumentus, ar pasirašyti Seime priimtą įstatymą, ar ne. VSD vadovas Povilas Malakauskas ir Valstybės kontrolierė Rasa Budbergytė teigė, jog teisiškai nacionalinio investuotojo kontrolė buvo užtikrinta, tačiau įmonės steigimo dokumentus dar reikėjo tobulinti. Europos teisės departamento prie Teisingumo ministerijos generalinis direktorius Deividas Kriaučiūnas sakė, kad nacionalinio investuotojo steigimo įstatymas Europos Sąjungos teisei neprieštaravo.www.lrt.lt „Yra ką tobulinti“ 2008-02-06  2008 m. vasario 12 d. Seime priimtą atominės elektrinės įstatymą patvirtino prezidentas Valdas Adamkus.www.bernardinai.lt „Prezidentas pasirašė Atominės elektrinės įstatymą“ 2008-02-12  2008 m. vasario 19 d. visuomeninė organizacija Piliečių Santalka paskelbė, jog kurs visuomeniniais pagrindais veiksiančią Leo LT priežiūros grupę, kuri stebės įmonės veiklą ir informuos apie tai visuomenę.

2008 m. vasario 20 d. europarlamentarė Ona Juknevičienė raštu kreipėsi į Europos Komisiją dėl LEO LT. Komisija turėjo ištirti ir atsakyti, ar Atominės elektrinės įstatymas ir priimtos pataisos, įteisinančios Leo LT steigimą ir taip sukuriančios vienos bendrovės kapitalo koncentraciją šalies energetikos sistemoje, neprieštarauja Tarybos reglamentui 139/2004. 2008 m. vasario 20 d. Vyriausybė nutarė steigti komitetą, turėjusį prižiūrėti LEO LT formavimą; komiteto vadovais paskirti premjeras Gediminas Kirkilas ir ūkio ministras Vytas Navickas. Projektą kritikavę opozicijos atstovai įtraukti nebuvo.

2008 m. vasario 25 d. 16 žmonių (į kurią įtraukti Rūta Vanagaitė, Rytis Juozapavičius, Romualdas Ozolas, Artūras Račas, Ona Juknevičienė ir kt.) iniciatyvinė grupė Vyriausiajai rinkimų komisijai įteikė prašymą leisti rinkti piliečių parašus, kad būtų atšauktas nacionalinio investuotojo bendrovės LEO LT kūrimą įteisinęs Atominės elektrinės įstatymas; akcijos metu surinkta apie 40000 parašų (iš reikiamų 50000). Kartu su 2008 m. sausį įvykusiais Seimo rinkimais buvo surengtas LR piliečių referendumas dėl Ignalinos AE darbo pratęsimo; referendume surinkta 47 % balsų, kurių nepakako, kad referendumas butų laikomas įvykusiu.www.bernardinai.lt „Referendumas neįvyko“ 2008-10-13 2008 m. spalio 24 d. Rymantas Juozaitis dėl asmeninių priežasčių atsistatydino iš LEO LT vadovo pareigų. www.vz.lt „Juozaitis atsistatydina iš LEO LT vadovo pareigų“ 2008-10-21

2009 m. sausio 27 d.


Kleboniškio tiltas

Kleboniškio tiltas (arba Alfonso Meškinio tiltas) – greta vienas kito pastatyti du gelžbetoniniai tiltai per Neries upę  automagistralėje, Kauno miesto šiaurinėje dalyje. Dar pavadinamas Autostrados tiltu, Eigulių tiltu ar Šiaurinio aplinkkelio tiltu.

Dėl didelio eismo intensyvumo ir tiltų apkrovimo, 2018 m. vasarį nuspręsta juos visus rekonstruoti. Šiauriau pirmųjų dviejų tiltų turi būti pastatytas trečiasis dviejų juostų tiltas.https://www.15min.lt/gazas/naujiena/gatve/i-kleboniskio-tilto-kaune-atnaujinima-numatoma-investuoti-100-mln-euru-221-926044 Kleboniškio tilto likimas nuspręstas: bus nugriautas, jo vietoje bus statomas kitas 2020 m. sausį pradėta naujojo tilto statyba.https://www.delfi.lt/verslas/transportas/kaune-pradeta-antro-kleboniskio-tilto-statyba.d?id=83353199 Kaune pradėta antro Kleboniškio tilto statyba Eismą naujuoju tiltu numatoma paleisti 2021 m. rudenį. Baigus šio tilto statybas, planuojama nugriauti 1964 m. statybos tiltą ir jo vietoje pastatyti naują, keturių eismo juostų tiltą. Dar vėliau planuojama renovuoti ir 1981 m. pastatytą tiltą.https://www.15min.lt/gazas/naujiena/gatve/isskirtiniai-vaizdai-virs-neries-is-vieno-kranto-kito-link-stumiamos-naujojo-tilto-konstrukcijos-221-1389756 Išskirtiniai vaizdai: virš Neries iš vieno kranto kito link „stumiamos“ naujojo tilto konstrukcijos  Baigus visų tiltų rekonstrukciją, keturios vidurinės eismo juostos būtų skirtos tranzitiniam eismui, o keturios šoninės eismo juostos, po dvi iš kiekvienos pusės, būtų skirtos vietiniam eismui.https://www.lrytas.lt/auto/naujienos/2019/03/02/news/kaunas-atsikratys-vieno-nemalonaus-rekordo-taciau-teks-iskesti-tikra-pragara-4862656/ Kaunas atsikratys vieno nemalonaus rekordo, tačiau teks iškęsti tikrą pragarą

2021 m. sausio 27 d. rekonstrukcijos darbų metu nukrito statomo tilto konstrukcija ir sužalojo 5 statybininkus bei 1 žuvo.

Nukritusi statomo tilto konstrukcija Kaune sužalojo 5 darbuotojus, 1 jų žuvo
Trečiadienį popiet nukritusi Kaune statomo Kleboniškio (A. Meškinio) tilto konstrukcija sužalojo penkis darbuotojus, vienas jų žuvo. Darbus atliekantys Kauno tiltai sako kol kas nežinantys nelaimės priežasčių ir vadina tai juodžiausia diena įmonės istorijoje.
Papildyta įmonės komentaru ir nelaimingų atsitikimų darbe statistika
Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento atstovė Edita Zdanevičienė informavo, kad vykdant darbus statybų aikštelėje griuvo pastoliai ir nukrito metalinės konstrukcijos. Atvykę ugniagesiai dalį žmonių nuo konstrukcijų nukėlė bei išlaisvino prispaustus žmones.
Naujausiais duomenimis, vienam metalinės konstrukcijos prispaustam žmogui konstatuota mirtis, du žmonės patyrė sunkius sužalojimus, jie išvežti į gydymo įstaigą. Dar du žmonės patyrė lengvesnius sužalojimus.
Įvykio vietoje dirba specialiosios tarnybos, visi darbai aikštelėje sustabdyti.
Tilto rekonstrukciją atlieka įmonė Kauno tiltai. Aldas Rusevičius, bendrovės vadovas, sako esantis sukrėstas įvykio.
Tai juodžiausia diena įmonės istorijoje, ir visa Kauno tiltų komanda yra nepaprastai sukrėsta šio įvykio. Reiškiame nuoširdžiausią užuojautą žuvusio kolegos šeimai. Bendraujame su jos nariais. Tiek jiems, tiek kitiems nelaimės metu nukentėjusiems darbuotojams ir jų šeimoms teiksime visą įmanomą pagalbą ir paramą. Bendradarbiaujame su įvykį tiriančiomis tarnybomis, VŽ atsiųstame komentare teigia A. Rusevičius.
Pasak jo, nelaimei tirti bendrovėje sudaroma speciali darbo grupė, kuri įvertins visas įvykio aplinkybes.
Kol kas dar negalime įvardinti, dėl kokių priežasčių ši nelaimė nutiko. Pabrėžiame ir patikiname, kad imsimės visų priemonių, jog užkirstume kelią tokioms nelaimėms ateityje, sako Kauno tiltų vadovas.
Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) duomenimis, per 2020 m. gauta 33 pranešimai apie įvykius darbe, dėl kurių darbuotojai mirė. Palyginti su 2019 m., tokių įvykių sumažėjo 6 atvejais. Pranešimų apie įvykius darbe, kurių metu buvo sunkiai pakenkta darbuotojų sveikatai, skaičius išliko toks pats 125.
Statybos sektoriuje pernai fiksuoti 6 mirtini ir 24 sunkūs sužalojimai.
[infogram id="fc9a3c09-106c-40bf-ac90-182cc5acc765" prefix="Jjv" format="interactive" title="nelaimingi ir mirtini atsitikimai statybose / sauga darbe"]
Transporto mazgo rekonstrukcija
Per Nerį nutiestas Kleboniškio tiltas yra automagistralės A1 dalis. Rekonstrukcijos metu statomas naujas tiltas per Nerį, viadukas per Jonavos gatvę ir jungiamasis kelias.
Anksčiau skelbta, naujo tilto ir viaduko per Jonavos gatvę, kartu su dešinėje magistralinio kelio pusėje įrengtu jungiamuoju keliu statybos darbų pabaiga numatyta 2021 metais. Bendra darbų vertė yra 32,34 mln. Eur.
Šie statiniai, taip pat ir tiltų sutvarkymas, yra dalis įgyvendinamo Islandijos plento projekto. Tai labiausiai apkrautas kelio ruožas ir tiltai Lietuvoje.
Skaičiuojama, kad per A1 kelio ruožą nuo Biruliškių sankryžos iki Via Baltica, į kurią patenka ir minėti tiltai, eismo intensyvumas siekia vidutiniškai iki 68.000 automobilių per parą.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.Tema Statyba ir NT
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


Kleboniškio tiltas


Kleboniškio tiltas

Dėl didelio eismo intensyvumo ir tiltų apkrovimo, 2018 m. vasarį nuspręsta juos visus rekonstruoti. Šiauriau pirmųjų dviejų tiltų turi būti pastatytas trečiasis dviejų juostų tiltas.https://www.15min.lt/gazas/naujiena/gatve/i-kleboniskio-tilto-kaune-atnaujinima-numatoma-investuoti-100-mln-euru-221-926044 Kleboniškio tilto likimas nuspręstas: bus nugriautas, jo vietoje bus statomas kitas 2020 m. sausį pradėta naujojo tilto statyba.https://www.delfi.lt/verslas/transportas/kaune-pradeta-antro-kleboniskio-tilto-statyba.d?id=83353199 Kaune pradėta antro Kleboniškio tilto statyba Eismą naujuoju tiltu numatoma paleisti 2021 m. rudenį. Baigus šio tilto statybas, planuojama nugriauti 1964 m. statybos tiltą ir jo vietoje pastatyti naują, keturių eismo juostų tiltą. Dar vėliau planuojama renovuoti ir 1981 m. pastatytą tiltą.https://www.15min.lt/gazas/naujiena/gatve/isskirtiniai-vaizdai-virs-neries-is-vieno-kranto-kito-link-stumiamos-naujojo-tilto-konstrukcijos-221-1389756 Išskirtiniai vaizdai: virš Neries iš vieno kranto kito link „stumiamos“ naujojo tilto konstrukcijos  Baigus visų tiltų rekonstrukciją, keturios vidurinės eismo juostos būtų skirtos tranzitiniam eismui, o keturios šoninės eismo juostos, po dvi iš kiekvienos pusės, būtų skirtos vietiniam eismui.https://www.lrytas.lt/auto/naujienos/2019/03/02/news/kaunas-atsikratys-vieno-nemalonaus-rekordo-taciau-teks-iskesti-tikra-pragara-4862656/ Kaunas atsikratys vieno nemalonaus rekordo, tačiau teks iškęsti tikrą pragarą


Eugenijus Šaltis

Eugenijus Šaltis (g. 1952 m. sausio 1 d. Vaiguva, Kelmės raj.EUGENIJUS ŠALTIS. Kelmeszemaitesvb.lt. Nuoroda tikrinta 2022-04-29.) – Lietuvos pedagogas, žurnalistas, Tauragės visuomenės veikėjas.Kultūros barai. LTSR Kultūros ministerija, 1982, p. 70.

1969 m. baigė Kelmės rajono Vaiguvos vidurinę mokyklą, 1974 m. baigė Šiaulių pedagoginį institutą Klaipėdos muzikos fakultetą, įgijo lietuvių kalbos literatūros ir muzikos mokytojo specialybę.

1974 m. Tauragės 2-osios vidurinės mokyklos lietuvių kalbos ir muzikos mokytojas, 1982 m. Tauragės vykdomojo komiteto Kultūros skyriaus vedėjas, 1988 m. Tauragės Jovarų vidurinės mokyklos direktorius.„Eugenijus Šaltis: 40 metų kultūrai, švietimui, žiniasklaidai“. Tauragės žinios. Nuoroda tikrinta 2022-04-29.

1982 m. laimėjo pirmąją vietą pramogų vedėjų konkurse, buvo pakviestas dalyvauti visasąjunginiame konkurse, vykusiame Gelendžiko mieste (Šiaurės Kaukaze), pripažintas laureatu (tarp 260 dalyvių). Po dešimties metų darbo mokykloje užsiėmė žurnalistiniu darbu įvairiuose rajono laikraščiuose. 1993 m. laikraščio „Tauragiškių balsas“ žurnalistas, kultūros centro masinių renginių režisierius.„100 labiausiai Tauragės kraštui nusipelniusių žmonių“. Taurage.lt. Nuoroda tikrinta 2022-04-29. 2003 m. Tauragės apskrities viršininko administracijos Socialinių reikalų, švietimo ir kultūros departamento Kultūros, sporto ir turizmo skyriaus vedėjas.Eugenijus Šaltis pasitinka 60-metį. Tauragės žinios. Nuoroda tikrinta 2022-04-29.

2017 m. apdovanotas Tauragės rajono garbės ženklu „Už nuopelnus Tauragės rajonui“.Graži ir prasminga tradicija – padėkos vakaras Tauragės krašto žmonėms. Regionų naujienos. Nuoroda tikrinta 2022-04-29.

2018 m. pranešė paliekantis užimamas pareigas Tauragės kultūros centre.„Kultūros centre nebedirbs Eugenijus Šaltis“. Tauragės žinios. Nuoroda tikrinta 2022-04-29

Savo „Facebook“ paskyroje kultūros apžvalgininkas, žurnalistas, poetas Eugenijus Šaltis paskelbė, jog palieka užimamas pareigas Tauragės kultūros centre. Esą laikas į užtarnautą poilsį.
– Būsiu išdirbęs „pagal paskyrimą“ 44 metus ir dvi dienas. Be pertraukos. Užtenka. – „Tauragės žinioms“ sakė E. Šaltis.
Tauragiškiams jau 4 dešimtmečius gerai pažįstamas veidas, žurnalistas, pedagogas, televizijos ir radijo laidų, renginių vedėjas, muzikas, „Jūros“ ansamblio solistas, poetas, šiuo metu vadovaujantis literatų klubui „Žingsniai“ – visus E. Šalčio profesinius barus ir indėlį kultūrai sunku aprėpti. Išėjęs į pensiją Eugenijus ramiai ilsėtis neketina. Į šiek tiek provokuojantį klausimą, kodėl pasitraukia iš Tauragės kultūrinio gyvenimo, atsakė, jog tikrai nepasitraukia:
– Iš kultūrinio gyvenimo nepasitraukiu, tik iš tiesioginio darbo. Man 66-eri ir atėjo laikas. Būsiu pensijoje, kol kas vadovausiu literatų klubui, rašinėsiu kai ką. Planų yra. Būsiu nepriklausomas lyg koks čiurlys, – kalbėjo E. Šaltis. Kaip renginių vedėją jį, esą, dar pamatysime nebent literatūriniuose renginiuose. – Gal dar kokiam tradiciniam renginy, jei pakvies vesti, pavyzdžiui, vyrų chorų festivalį ar kažką panašaus. Štai ir dabar 25 d. važiuojame į Skuodą su literatais, kviečia ir Marijampolė, 29 d. patys organizuojame „Saulėlydžio posmus“. Darbo iki kaklo, bet čia jau savanorystė...
Anot Kultūros centro vadovo Virginijaus Bartušio, E. Šaltis per keturis dešimtmečius dirbo įvairius darbus kultūros baruose, todėl nusipelno padėkos žodžių.
– Na jis jau seniai apie tai galvojo, ir priėmė tokį sprendimą – po atostogų į darbą nebegrįžti. Per 4 dešimtmečius dirbo įvairiose pareigose, visą gyvenimą atidavė kultūrai. Tačiau, manau, kultūrinės veiklos jis neapleis, yra iniciatyvus, aktyvus žmogus, – teigė V. Bartušis.
Kultūros centro vadovas patikino, jog ieškos kito žmogaus ryšiams su visuomene. E. Šaltis šiose pareigose dirbo 0,25 etato.


Eugenijus Šaltis


Alina Orlova

Alina Orlova (tikroji pavardė Orlovskaja, g. 1988 m. birželio 28 d. Visagine, Lietuvoje) – dainuojamosios poezijos kūrėja ir atlikėja.

thumb|left|Orlova koncerte.
Alina kuria dainų tekstus pati, atlieka „koverius“. Dainuoja 3 kalbomis: lietuvių, rusų, anglų.

2008 m. sausio 22 d. Vilniaus Šv. Kotrynos bažnyčioje ir 2008 m. sausio 30 d. Kauno valstybiniame dramos teatre pristatė debiutinį albumą „Laukinis šuo Dingo“. Albumą išleido kompanija „MetroMusic“. Albume yra 16 Alinos Orlovos atliekamų dainų. Daina iš albumo pavadinimu "Nesvarbu" „Pravdos“ naujokų apdovanojimuose pelnė Geriausia dainos titulą.  alfa.lt Jamam „Pravdos“ naujokų apdovanojimus

2010 m. liepos 1 d. dainininkė pristatė 2-ąjį albumą „Mutabor“, kurią išleido „Monako produkcija“www.delfi.lt A.Orlova albumą „Mutabor“ pristatė žmonėms ir šikšnosparniams. 2010 m. gruodžio 17 d. rusų žurnalas „Kommersant Weekend“ išrinko Alinos dainą „Лихорадка“ įsimintiniausia besibaigiančių metų rusiška daina.www.music.lt Alinos Orlovos „Lichoradka“ išrinkta geriausia metų daina Rusijoje (+ audio).

Susijusi muzika: pasirinkti
PERЕЅIЕЄRД–TI
RAЕ YTI
Alina Orlova. [Igno MaldЕѕiЕ«no nuotr.]
|PerЕѕiЕ«rД—ta kartЕі: 3780 Data: 2010-12-20|
0
RugpjЕ«ДЌio 5вЂ“7 d. Lietuvos liaudies buities muziejuje vyksiantis muzikos festivalis вЂћGranatos LiveвЂњ skelbia indie muzikai skirtos вЂћNescafГ©вЂњ scenos atlikД—jus. Per tris dienas ДЌia numatyta 16 pasirodymЕі, tarp kuriЕі ir tokie gerai paЕѕДЇstami vardai kaip Alina ...
3
2022 m. vasario 22-Д…jД… dienД… naujausio savo kЕ«rinio pasirodymui pasirinko dainininkД— Alina Orlova. Kartu su muzikos partneriais Adu GeceviДЌiumi, Pauliumi VaЕЎku ir Igne Narbutaite atlikД—ja paruoЕЎД— ir vizualЕі naujojo kЕ«rinio, pavadinto "Apie KД… Е itas F...
2
Su Еѕiema sostinД—je grupД— вЂћba.вЂњ ir atgimД™s vizualinis muzikinis projektas вЂћScuaredвЂњ atsisveikino iЕЎ aukЕЎtai. SavaitgalДЇ klausytojЕі ausis pasiekД™s вЂћba.вЂњ perdainuotas Alinos Orlovos kЕ«rinys вЂћVasarisвЂњ вЂ“ ko gero aukЕЎДЌiausia ir netikД—ДЌiausia ЕЎios dainos versija...
1
Fortepijonas, armonika, violonДЌelД—. Gerai ЕѕinomЕі Alinos Orlovos kЕ«riniЕі ir violonДЌelД—s variacijos, iЕЎsinД—rimas iЕЎ ЕЎventiniЕі megztiniЕі, artД—jimas prie visiЕЎkai nepaЕѕДЇstamЕі NaujЕіjЕі metЕі. Laikas, kai po oda sproginД—ja nekantrumas, taДЌiau kartu Еѕinai, kad ram...
|PasiЕ«lД—||Daina||MД—gsta|
|PLIKASS|| Marching On
|
OneRepublic
|einaras13|| Angry Again
|
Megadeth
|Konditerijus|| Mary On A Cross
|
Ghost
|Alvydas1|| Under the Weeping Moon
|
Opeth
|Sahja|| PraЕ«ЕѕД™s vД—jas
|
Mango
2010 m. gruodЕѕio 21 d. 16:36:15


Alina Orlova

thumb|left|Orlova koncerte.
Alina kuria dainų tekstus pati, atlieka „koverius“. Dainuoja 3 kalbomis: lietuvių, rusų, anglų.

2008 m. sausio 22 d. Vilniaus Šv. Kotrynos bažnyčioje ir 2008 m. sausio 30 d. Kauno valstybiniame dramos teatre pristatė debiutinį albumą „Laukinis šuo Dingo“. Albumą išleido kompanija „MetroMusic“. Albume yra 16 Alinos Orlovos atliekamų dainų. Daina iš albumo pavadinimu "Nesvarbu" „Pravdos“ naujokų apdovanojimuose pelnė Geriausia dainos titulą.  alfa.lt Jamam „Pravdos“ naujokų apdovanojimus

2008 m. gegužę debiutinį albumą dainininkė pristatė Rusijos publikai, vėliau surengė koncertus Liverpulyje, Londonewww.delfi.lt Alina Orlova koncertuos Liverpulyje ir Londone, Lenkijoje ir Airijoje. Dalyvavo „Europavox“ festivalyje Prancūzijoje bei kitur.


Alina Orlova

thumb|left|Orlova koncerte.
Alina kuria dainų tekstus pati, atlieka „koverius“. Dainuoja 3 kalbomis: lietuvių, rusų, anglų.

2008 m. sausio 22 d. Vilniaus Šv. Kotrynos bažnyčioje ir 2008 m. sausio 30 d. Kauno valstybiniame dramos teatre pristatė debiutinį albumą „Laukinis šuo Dingo“. Albumą išleido kompanija „MetroMusic“. Albume yra 16 Alinos Orlovos atliekamų dainų. Daina iš albumo pavadinimu "Nesvarbu" „Pravdos“ naujokų apdovanojimuose pelnė Geriausia dainos titulą.  alfa.lt Jamam „Pravdos“ naujokų apdovanojimus

2008 m. gegužę debiutinį albumą dainininkė pristatė Rusijos publikai, vėliau surengė koncertus Liverpulyje, Londonewww.delfi.lt Alina Orlova koncertuos Liverpulyje ir Londone, Lenkijoje ir Airijoje. Dalyvavo „Europavox“ festivalyje Prancūzijoje bei kitur.

2010 m. albumas „Laukinis šuo dingo“ prancūzų leidybinės kompanijos „Fargo records“ išleistas Vakarų Europos ir Skandinavijos šalysewww.delfi.lt A.Orlovos albumai bus parduodami V.Europoje ir Skandinavijoje.

Škotijos grupės Travis vokalistas Francis Healy pastebėjęs Alinos dainą „Vaiduokliai“, įtraukė ją į septynių dainų EP pavadinimu „Play. Stop. Rewind“, kurį išleido įrašų kompanija LIPA Records. Taip pat šią dainą („Vaiduokliai“) kylanti britų atlikėja sujungė su Snoop Dogg daina „Drop It Like Its Hot“


Alina Orlova

Metai Apdovanojimas Kategorija Kūrinys Rezultatas 2007 Alternatyvios muzikos apdovanojimai „A.LT“ Metų proveržis  „Pravda“ naujokų apdovanojimai Geriausia daina „Nesvarbu“  2012 M.A.M.A. 2011 Metų atlikėja  2014 M.A.M.A. 2013 Metų atlikėja  Metų rokas ir alternatyva, grupė, atlikėjas, atlikėja  2015 M.A.M.A. 2014 Metų atlikėja  2016 M.A.M.A. 2015 Metų atlikėja  Metų alternatyvos grupė, atlikėjas, atlikėja  2019 M.A.M.A. 2018 Metų atlikėja  Metų alternatyvos grupė, atlikėjas, atlikėja


Alina Orlova


Ignitis grupė

miniatiūra|250px|Kompanijos štabas (Žvejų g., Vilnius)

Ignitis grupė (buv. Lietuvos energija) – Lietuvos valstybės valdoma energetikos įmonių grupė. Įmonių grupės veikla apima elektros ir šilumos energijos gamybą, tiekimą, elektros energijos importą, eksportą, prekybą ir skirstymą, gamtinių dujų tiekimą, skirstymą, taip pat elektros energetikos ūkio aptarnavimą ir plėtrą. Grupės įmonės valdo ir eksploatuoja svarbiausius Lietuvos elektros energijos gamybos pajėgumus, užtikrinančius energijos tiekimo saugumą, visą šalies teritoriją apimantį elektros skirstomąjį tinklą, gamtinių dujų skirstomąjį tinklą, įgyvendina strateginę reikšmę turinčius plėtros projektus, siekia Nacionalinės energetikos strategijos tikslų.

Kontroliuojančioji grupės bendrovė – „Lietuvos energija“, UAB yra atsakinga už skaidrų grupės įmonių veiklos valdymą ir koordinavimą, efektyvumo didinimą, siekiant teikti konkurencingas paslaugas klientams bei socialiai atsakingai didinti ilgalaikę vertę akcininkams. Bendrovė grupės įmonėse koordinuoja finansų, teisės, strategijos ir plėtros, žmogiškųjų išteklių, rizikos valdymo, audito, technologijų, komunikacijos ir kitų sričių korporatyvinį valdymą.

Valdymo atsakomybių atskyrimas „Lietuvos energijos“ grupės bendrovėse atliktas paskiriant Stebėtojų tarybas, kurių sudėtyje yra nepriklausomų narių, ir išrenkant Valdybas.

2018 m. birželio mėn. „Lietuvos energijos“ grupę sudarė 21 bendrovė, dvi iš jų yra įtrauktos į vertybinių popierių biržos NASDAQ Vilnius prekybos sąrašus„Apie „Lietuvos energijos“ įmonių grupę“. Grupę sudaro šios bendrovės:
 „Lietuvos energijos gamyba“, AB – Bendrovei priklauso trys elektros energijos gamybos padaliniai: Elektrėnų kompleksas su rezervine elektrine ir kombinuoto ciklo bloku, Kruonio hidroakumuliacinė elektrinė (KHAE) bei Kauno hidroelektrinė (KHE). Bendrovė yra strateginės svarbos ir vykdo elektros energijos ir šilumos gamybos, tiekimo, elektros energijos importo bei eksporto ir prekybos elektra veiklą.Apie mus
 AB „Energijos skirstymo operatorius“, vykdanti elektros ir dujų tinklų priežiūrą.
 UAB „Lietuvos dujų tiekimas“, kurios pagrindinė veikla – gamtinių dujų pirkimas (importas) ir pardavimas klientams. Bendrovė aptarnauja daugiau nei 560 tūkst. klientų.Mūsų veikla
 UAB „Energetikos paslaugų ir rangos organizacija“, trumpiau – EnePRO, kuri atlieka 0,4 – 400 kV įtampos elektros įrenginių statybos, rekonstravimo, remonto ir techninės priežiūros darbus energetikos sektoriaus įmonėms ir išorinei rinkai.Trumpai apie mus  Ši įmonė įsteigta nuo 2016 m. sausio 1 d. sujungimo būdu reorganizavus dvi įmones „Elektros tinklo paslaugos“ ir „Kauno energetikos remontas“.
 UAB „Eurakras“, kuri valdo 8 vėjo jėgainių parką Geišių ir Rotulių II kaimuose (Jurbarko rajonas).
 UAB „Elektroninių mokėjimų agentūra“, elektroninių pinigų įstaigos licenciją turinti bendrovė.Lietuvos banko puslapis
 UAB „NT Valdos“, teikianti nekilnojamojo turto valdymo, investicinių projektų paslaugas.Apie įmonę
 UAB „Transporto valdymas“, teikianti transporto priemonių valdymo paslaugas.
 UAB „VAE SPB“, kuri analizuoja galimybes vystyti naują branduolinės elektrinės projektą Lietuvoje, taip pat vysto ir koordinuoja naujų technologijų taikymo veiklą grupės įmonėse, teikia konsultacijas, plėtoja mokslinę veiklą.Apie bendrovę
 UAB „Verslo aptarnavimo centras“, kuri grupės įmonėms teikia viešųjų pirkimų, apskaitos bei darbo santykių administravimo paslaugas.„Lietuvos energijos“ įmonių grupė centralizuoja ir efektyvina procesus
 UAB „Duomenų logistikos centras“, teikianti IT ir telekomunikacijų paslaugas elektros energetikos sektoriaus bendrovėms bei komerciniams klientams.Apie įmonę  Bendrovė taip pat valdo VŠĮ Energetikų mokymo centras.
 UAB „Technologijų ir inovacijų centras", teikianti IT ir telekomunikacijų paslaugas elektros energetikos sektoriaus bendrovėms.
 UAB „Energijos tiekimas“, kuri yra didžiausią rinkos dalį užimantis nepriklausomas elektros energijos tiekėjas. Bendrovė taip pat valdo Geton Energy SIA Latvijoje ir Geton Energy OU Estijoje.Kas mes esame
 Kauno kogeneracinė jėgainė
 Vilniaus kogeneracinė jėgain


Ignitis grupė


Visagino atominė elektrinė

Visagino atominė elektrinė (VAE) – naujos atominės elektrinės ir su ja susijusios infrastruktūros projektas prie Visagino miesto. Jį įgyvendinus, sustabdytus senosios Ignalinos atominės elektrinės RBMK tipo blokus pakeis naujesnės kartos ir saugesnė ABWR elektros energijos gamybos technologija. Pirminiame etape planuojama statyti vieną 1350 MWe galios reaktorių. 2012 m. kovo 30 d. LRV parafavo koncesijos sutartį su strateginiu investuotoju, japonų korporacija „Hitachi“Nucleus Nr. 18, 2012 m. balandis . Planuota, kad elektros energiją naujoji AE būtų galėjusi pradėti gaminti 2018–2020 m. Po 2012 m. spalio 14 d. referendumo, Lietuvos piliečiams nepritarus AE statyboms, VAE statybų perspektyvos miglotos.

2007 m. birželio 28 d. LR Seimas priėmė Atominės elektrinės įstatymą.

2008 m. gegužės 20 d. įsteigta Nacionalinio investuotojo bendrovė LEO LT. 2008 m. rugpjūčio 27 d. parengus būsimos atominės elektrinės poveikio aplinkai vertinimo ataskaitą, pradėtas jos derinimas.

2008 m. rugpjūčio 28 d. įsteigta elektrinės projekto parengimo bendrovė UAB „Visagino atominė elektrinė“, LEO LT antrinė įmonė.VAE: Projekto istorija . Nuoroda tikrinta 2010-03-01, kuri vykdo naujos atominės elektrinės projekto parengiamuosius darbus.

2009 m. balandžio mėn. LR aplinkos ministerija, įvertinusi poveikio aplinkai vertinimo (PAV) ataskaitą, priėmė sprendimą, kad aplinkosauginiu požiūriu naujos Visagino atominės elektrinės statyba ir eksploatacija pasirinktoje vietoje yra leistina.

Remiantis 2009 m. balandžio 22 d. LR Vyriausybės nutarimu Nr. 300 LR teisės aktų projektai. Nuoroda tikrinta 2010-03-02, patvirtintas naujos AE projekto vystymo ir įgyvendinimo orientacinis planas.

2009 m. rugsėjo mėn. parengtas naujos Visagino AE verslo modelis ir finansavimo planas. Jį paruošė konkursą laimėjęs tarptautinis konsorciumas, vadovaujamas investicinio banko „N M Rothschild & Sons“. Išvadose teigiama, kad projektas yra komerciškai patraukus ir įgyvendinamas. Taip pat pabrėžiama, kad į šį projektą turi būti pritrauktas finansiškai stiprus strateginis investuotojas, turintis patirties branduolinėje energetikoje.

2009 m. gruodžio mėn. Lietuva paskelbė atvirą tarptautinį kvietimą investuoti į naujos AE projektą Lietuvoje. Kvietimas paskelbtas „Valstybės žiniose“ ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje („Official Journal of European Union“).

2009 m. sausio mėn. LR energetikos ministerija atrinko 5 bendroves, atitikusias išankstinės atrankos kvalifikacinius kriterijus, kurios dalyvauja tolesniuose šio projekto strateginio investuotojo atrankos etapuose.

2011 m. liepos 14 d. Koncesijos konkurso komisija dėl Strateginio investuotojo į Visagino atominę elektrinę strateginiu investuotoju atrinko Hitachi, Ltd. kartu su Hitachi-GE Nuclear Energy Ltd. „Hitachi“ pasiūlymo dalį sudaro pažangiojo verdančio vandens reaktoriaus (angl. Advanced Boiling Water Reactor, ABWR) technologijos tiekimas. ABWR yra vienintelė šiuo metu pasaulyje eksploatuojama trečiosios kartos, pagerinto saugos lygio, reaktorių technologija.

2011 m. gruodžio 23 d. pasirašytas susitarimas dėl esminių Visagino AE Koncesijos sutarties sąlygų, apibrėžiantis pagrindinius principus, pagal kuriuos bus baigiama rengti Koncesijos sutartis. Kaip projekto inžinierius prie Visagino AE prisijungė ir didžiausia JAV elektros energetikos infrastruktūros kompanija „Exelon“. „Hitachi“ ir UAB „Visagino AE“ baigė inžinerinius parengiamuosius darbus.

2012 m. kovo 30 d. baigtos Lietuvos ir „Hitachi“ derybos dėl Koncesijos sutarties ir Vilniuje parafuotas šios sutarties tekstas. Koncesijos sutarčiai pritarus Lietuvos Seimui, ji bus pasirašoma. Pasirašius Koncesijos sutartį, 30 mėnesių vyks Visagino AE projektavimo darbai.http://verslas.delfi.lt/energetics/derybu-su-hitachi-tekstas-patvirtintas.d?id=57514011 Derybų su „Hitachi“ tekstas patvirtintas. Nuoroda tikrinta 2012-03-30

2012 m. birželio 21 d. Seimas balsavo dėl Atominės elektrinės įstatymo pakeitimų, kurie reikalingi Visagino atominės elektrinės statyboms bei Koncesijos sutarties su strateginiu investuotoju „Hitachi“. Koncesijos sutartyje dėl Visagino AE nustatyta, kad Lietuva valdys 38 proc. bendrovės akcijų, strateginiam investuotojui teks 20 proc., Latvijos „Latvenergo“ – 20 proc., Estijos „Eesti Energia“ – 22 proc.http://verslas.delfi.lt/energetics/branduoliniame-musyje-seime-nugalejo-visagino-ae-statymo-salininkai.d?id=58966791 Branduoliniame mūšyje Seime nugalėjo Visagino AE statymo šalininkai. Nuoroda tikrinta 2012-07-11

2012 m. spalio 14 d. Lietuvoje buvo surengtas patariamasis referendumas dėl naujos atominės elektrinės statybos Lietuvos Respublikoje kartu su LR Seimo rinkimais.2012 m. spalio 14 d. Seimo rinkimai ir referendumas dėl naujos atominės elektrinės statybos Lietuvos Respublikoje Referendume rinkėjams buvo pateiktas toks teiginys: „Pritariu naujos atominės elektrinės statybai Lietuvos Respublikoje.“ 62,68 % balsavusiųjų nepritarė Visagino AE statybai.Vyriausiosios rinkimų komisijos informacija

2012 m. spalio 14 d. Lietuvoje buvo surengtas patariamasis referendumas dėl naujos atominės elektrinės statybos Lietuvos Respublikoje kartu su LR Seimo rinkimais.2012 m. spalio 14 d. Seimo rinkimai ir referendumas dėl naujos atominės elektrinės statybos Lietuvos Respublikoje Referendume rinkėjams buvo pateiktas toks teiginys: „Pritariu naujos atominės elektrinės statybai Lietuvos Respublikoje.“ 62,68 % balsavusiųjų nepritarė Visagino AE statybai. Vyriausiosios rinkimų komisijos informacija


Visagino atominė elektrinė


FC Džiugas Telšiai

Telšių futbolo klubas „Džiugas“, o kitaip Telšių „Džiugas“ bei tiesiog FC „Džiugas“ – Lietuvos futbolo klubas iš Telšių. Originalus klubas buvo įkurtas 1923 m., atkurtas 1991, o vėliau ir 2014 metais.

Klubas atkurtas 2014 metais. Restruktūrizavus Telšių sporto ir rekreacijos centro futbolo skyrių buvo likviduotas Telšių futbolo klubas "Mastis" ir atkurtas "Džiugas". 2014 metais telšiškiai dalyvavo LFF II-os lygos, vakarų zonos pirmenybėse, kuriose užėmė antrą vietą. 2015 metais debiutavo pirmojoje lygoje, kurioje užėmė 10 vietą. 2016 metų pirmos lygos sezone vienu metu buvo trečioje pozicijoje, bet vėliau patyrė keletą pralaimėjimų ir nukrito žemyn.

2019 m. klubas surinko pajėgią sudėtį ir sėkmingai kovojo Pirmoje lygoje. Įpusėjus sezonui buvo pirmi. Likus dviem turams iki pirmenybių pabaigos užsitikrino nugalėtojų vardus ir galimybę kilti į A lygą.

2019 m. gruodžio 3 d. pranešta, kad klubas siekia 2020 m. A lygos licencijos.https://lff.lt/news/9411/2020-m-sezono-a-lygos-licencijos-sieks-10-futbolo-klubu/ Licencijos reikalavimai nebuvo įgyvendinti, ir prašymas buvo atmestas. Klubas pateikė apeliacija, tačiau LFF Apeliacinio licencijavimo komiteto posėdis vykęs 2020 m. vasario 13 d.https://lff.lt/news/9555/apeliacinis-licencijavimo-komitetas-prieme-sprendimus-del-a-lygos-licencijos-pareiskeju-apeliaciju/ atsisake nagrinėti VšĮ „Telšių futbolo ateitis“ apeliaciją dėl apeliacinio proceso reikalavimų pažeidimų. 2020 m. vasario 19 d. klubo vadovybė išplatino pranešimą, kad klubas atsisakė planų dalyvauti 2020 m. A lygoje .https://alyga.lt/naujiena/dziugas-sio-sezono-a-lygoje-nedalyvaus/6482https://www.sportas.lt/naujiena/292306/atlantas-ir-vytis-negavo-i-lygos-licenciju-dziugas-atsisake-planu-zaisti-a-lygoje Žaidė Pirmoje lygoje, buvo vieni iš lyderių, tačiau sezono pabaigoje patyrė keletą pralaimėjimų ir galutinėje komandų rikiuotėje liko ketvirti. Kadangi 2021 m. A lyga buvo išplėsta iki 10 ekipų, todėl į ją pakviestos pirmos keturios Pirmos lygos ekipos, o „Džiugas“ tapo vienu iš A lygos naujokų tame sezone.

2021 m. birželio 15 d. LFF taurės aštuntfinalio rungtynėse prieš Be1 NFA nugalėjo varžovus rezultatu 6:0 ir žengė į kitą etapą.https://www.sportas.lt/naujiena/435073/zalgiris-ir-dziugas-uztikrintai-zenge-i-lff-taures-ketvirtfinalihttp://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/be1-nfa-dziugas-10287685

„Žalgiris“ ir „Džiugas“ užtikrintai žengė į LFF taurės ketvirtfinalį
Vilniaus „Žalgiris“ | Elvio Žaidario nuotr.
Šįvakar LFF „Hegelmann“ taurėje buvo sužaisti pirmieji du aštuntfinalio susitikimai, kuriuose pergales šventė ir į ketvirtfinalį žengė favoritai.
Vilniaus „Žalgiris“ pirmose rungtynėse 3:0 palaužė Alytaus „Dainavą“.
Išvykoje žaidę vilniečiai į priekį įsiveržė jau per pridėtą pirmojo kėlinio laiką, kuomet įvartį galva pelnė Tomislavas Kišas.
Antrajame kėlinyje „Žalgirio“ persvarą dubliu įtvirtino puolėjas Josipas Tadičius (55 min. ir 78 min.), o rungtynės galiausiai pasibaigė raudona kortele, kurią gavo „Dainavos“ žaidėjas Gustas Zabita.
Tuo metu kitose aštuntfinalio rungtynėse Telšių „Džiugas“ išvykoje net 6:0 sudorojo „Be1 NFA“ ekipą .
Pirmajame kėlinyje šeimininkai dar laikėsi, bet per antrąjį kėlinį „Džiugas“ sugebėjo įmušti visus šešis įvarčius.
Po įvartį nugalėtojams pelnė Jeremy Fernandesas (61 min.), Leo Ribeiro (62 min.) ir Nasko Milevas (68 min.), o net tris kartus pasižymėjo latvis Aivars Emsis (75 min., 82 min. ir 86 min.)
Naujienų portalo sportas.lt informaciją atgaminti visuomenės informavimo priemonėse bei interneto tinklalapiuose be raštiško sutikimo draudžiama.


FC Džiugas Telšiai


FC Džiugas Telšiai

Klubas atkurtas 2014 metais. Restruktūrizavus Telšių sporto ir rekreacijos centro futbolo skyrių buvo likviduotas Telšių futbolo klubas "Mastis" ir atkurtas "Džiugas". 2014 metais telšiškiai dalyvavo LFF II-os lygos, vakarų zonos pirmenybėse, kuriose užėmė antrą vietą. 2015 metais debiutavo pirmojoje lygoje, kurioje užėmė 10 vietą. 2016 metų pirmos lygos sezone vienu metu buvo trečioje pozicijoje, bet vėliau patyrė keletą pralaimėjimų ir nukrito žemyn.

2019 m. klubas surinko pajėgią sudėtį ir sėkmingai kovojo Pirmoje lygoje. Įpusėjus sezonui buvo pirmi. Likus dviem turams iki pirmenybių pabaigos užsitikrino nugalėtojų vardus ir galimybę kilti į A lygą.

2019 m. gruodžio 3 d. pranešta, kad klubas siekia 2020 m. A lygos licencijos.https://lff.lt/news/9411/2020-m-sezono-a-lygos-licencijos-sieks-10-futbolo-klubu/ Licencijos reikalavimai nebuvo įgyvendinti, ir prašymas buvo atmestas. Klubas pateikė apeliacija, tačiau LFF Apeliacinio licencijavimo komiteto posėdis vykęs 2020 m. vasario 13 d.https://lff.lt/news/9555/apeliacinis-licencijavimo-komitetas-prieme-sprendimus-del-a-lygos-licencijos-pareiskeju-apeliaciju/ atsisake nagrinėti VšĮ „Telšių futbolo ateitis“ apeliaciją dėl apeliacinio proceso reikalavimų pažeidimų. 2020 m. vasario 19 d. klubo vadovybė išplatino pranešimą, kad klubas atsisakė planų dalyvauti 2020 m. A lygoje .https://alyga.lt/naujiena/dziugas-sio-sezono-a-lygoje-nedalyvaus/6482https://www.sportas.lt/naujiena/292306/atlantas-ir-vytis-negavo-i-lygos-licenciju-dziugas-atsisake-planu-zaisti-a-lygoje Žaidė Pirmoje lygoje, buvo vieni iš lyderių, tačiau sezono pabaigoje patyrė keletą pralaimėjimų ir galutinėje komandų rikiuotėje liko ketvirti. Kadangi 2021 m. A lyga buvo išplėsta iki 10 ekipų, todėl į ją pakviestos pirmos keturios Pirmos lygos ekipos, o „Džiugas“ tapo vienu iš A lygos naujokų tame sezone.


Leonas Vaidotas Ašmantas

Leonas Vaidotas Ašmantas (g. 1939 m. sausio 1 d. Kaune) – Lietuvos inžinierius šilumininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras, visuomenės bei politinis veikėjas, Lietuvos energetikos ministras.

1956 m. baigė Prienų vidurinę mokyklą ir įstojo į Kauno politechnikos institutą. Perkeltas 1962 m. baigė Maskvos energetikos institutą, įgydamas atominės energetikos inžinieriaus specialybę. 1962–1990 m. Fizikinių ir techninių energetikos problemų instituto Kaune jaunesnysis mokslinis bendradarbis, laboratorijos vedėjas. Trejus metus dirbo Žemės ūkio statybos ir projektavimo institute. 1976 m. technikos mokslų kandidatas. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=A&sritis=T  1976–1990 m. Atominės energetikos komisijos prie LSSR MA prezidiumo mokslinis sekretorius. 1979–1985 m. Kauno politechnikos instituto dėstytojas, 1984 m. docentas. 1987 m. habilituotas technologijos mokslų daktaras.

1990–1992 m. Kauno technologijos universiteto dėstytojas, nuo 1991 m. profesorius. 1990–1993 m. Kazimiros Prunskienės, Gedimino Vagnoriaus, Aleksandro Abišalos, Bronisovo Lubio Vyriausybėse – LR energetikos ministras. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=161 1993–1999 m. Lietuvos ir Norvegijos BĮ „Pemco kuras“ konsultantas. 1996–1998 m. Vilniaus Gedimino technikos universiteto dėstytojas. Nuo 1997 m. UAB „Elgama-Elektronika“ valdybos pirmininkas. 1999–2001 m. Lietuvos branduolinės energetikos asociacijos pirmininkas. 2000–2002 m. Birštono savivaldybės tarybos narys. http://www3.lrs.lt/n/rinkimai/20000319/kandvl.htm-85105.htm  Nuo 2001 m. Lietuvos elektros energetikų asociacijos prezidentas. 2003 m. prezidento Rolando Pakso visuomeninis patarėjas.  Nuo 2009 m. liepos mėn. Nepriklausomų elektros tiekėjų asociacijos prezidentas. 2012 m. pasisakė prieš Visagino AE statybą. Buvęs energetikos ministras L. Ašmantas apie referendumą: nėra mūsų žmonės tokie mulkiai, 2012-10-17

Tėvas kalbininkas Andrius Ašmantas (1906–1941), motina farmacininkė Ona Kizevičiūtė-Ašmantienė (1908–1985). Sutuoktinė Alfonsė Vida Laukevičiūtė (g. 1940), dukros Vilija (g. 1964) ir Jurga (g. 1974)

Buvęs energetikos ministras L. Ašmantas apie referendumą: nėra mūsų žmonės tokie mulkiai
Energetikos ministro pareigas 1990-1993 m. ėjęs prof. habil. dr. Leonas Ašmantas, vertindamas referendumo dėl naujosios atominės elektrinės statybų rezultatus, pabrėžia, jog stačiokiška agitacinė politika vaisių neduoda, o ir Lietuvos gyventojai nėra tokie mulkiai, kaip Visagino atominės elektrinės (VAE) šalininkams atrodo.
"Referendumas yra reikalingas, bet reikia paruošti žmones, kad jie žinotų, apie ką kalbama. Taip, VAE viešinimui skirta 3 mln. litų, tačiau nei vieno lito negavo žalieji, kad pasakytų priešingą nuomonę. Mes mokyti žmonių nenorime. Priimta tokia tezė, kad geriau su nežinančiais žmonėmis tvarkytis, bet su šiuo referendumu jie stipriai apsiriko. Nėra tokie mulkiai mūsų žmonės, kaip jiems atrodo", - trečiadienį naujienų agentūroje ELTA surengtoje spaudos konferencijoje "Po referendumo: ar vis dėlto verta Lietuvoje statyti atominę elektrinę?" kalbėjo jis.
Buvęs ministras pažymėjo, jog formuojant viešąją nuomonę apie VAE kaip "Rytų perlą" ir vis tvirtinant, jog nei Kaliningrado srities, nei Baltarusijos planuojamos statyti atominės elektrinės nėra saugios, kietakaktiška agitacinė politika norimų rezultatų nedavė.
"Neigdami branduolinę kaimynų energetiką, jie padarė pačią didžiausią paslaugą, kad būtų balsuota prieš atominę elektrinę", - pastebėjo jis ir pridūrė, jog visuomet apie ją kalbant reikia domėtis sauga, o tik paskui svarstyti ekonominius ir politinius motyvus.
Vilniaus Gedimino technikos universiteto prof. Vidmantas Jankauskas, nagrinėdamas VAE viešuosius ryšius, įžvelgė stalinistinį principą, esą "tie, kas ne su mumis, tas prieš mus", tačiau pažymėjo, jog Lietuvos piliečiai puikiai supranta, kada viešojoje erdvėje trūksta nuomonių įvairovės.
"Jeigu, neduok Dieve, nepalaikai to, ką jie sako, tai esi priešas (...) Žmonės kvaili? Jie juk supranta, kad negali visą laiką pūsti į vieną dūdą, neleisti visiškai kitos nuomonės. Ar žmonės, kurie buvo prieš, yra Lietuvos priešai? Nedarykime jų tokiais, nes jie mato kitus būdus, kitus variantus. Juk mes sutinkame, kad siekti tų pačių tikslų galima kitais būdais", - kalbėjo profesorius.
Jam antrino ir Energetikos konsultantų asociacijos direktorius Martynas Nagevičius, pabrėždamas, jog Lietuvos tikslas nėra pasistatyti atominę elektrinę - ji siekia užsitikrinti energetinę nepriklausomybę, tačiau, jo įsitikinimu, tai gali būti pasiekta įvairiais būdais, ne vien tik statant VAE.
"Reikėtų baigti svaidytis akmenimis. Galėtų susieiti visos pusės ir galvoti, kaip galima viską padaryti kitaip. Neieškokime kaltų (...). Pinigai, skirti VAE propagandai, turėjo būti skirti debatams tarp įvairių sričių specialistų organizuoti, nes tikslas yra rasti priemonę, kaip užtikrinti energetinę nepriklausomybę, o ne pastatyti VAE", - pastebėjo atsinaujinančios energetikos specialistas ir priminė, kad birželį atliktas viešosios nuomonės tyrimas apie gyventojų požiūrį į VAE parodė, jog 60 proc. respondentų buvo prieš. Jo teigimu, įdomu tai, jog iki praėjusį sekmadienį įvykusio referendumo jų skaičius tik augo, nepaisant visų "milijonų, išleistų propagandai".
V. Jankauskas, išklausęs pašnekovo, jam pritarė, teigdamas, jog visos alternatyvos, geriausios ir pigiausios, apsvarstytos nebuvo, nes Vyriausybė pateikė vieną nuomonę ir jos kryptingai laikėsi.
"Dabar taip atrodė Vyriausybės suformuluota, kad VAE statybos yra vienintelė alternatyva, kuri mums duos energetinę nepriklausomybę ir garantuos pigią elektros energiją", - piktinosi profesorius.
Nepriklausomybės akto signataras Zigmas Vaišvila priminė, jog politikai jau porą dešimtmečių referendumo būdu tautai neleido spręsti jokio klausimo, tačiau, pagaliau jį surengus, žmonių valią paneigė.
"Tai atsakingas ir tautos nuomonės reikalaujantis klausimas. Matant tuos žmones, kurie atėjo į rinkimų apylinkes, galima buvo pastebėti, jog jie po tiek metų atėjo su šviesiais veidais, jie atėjo akivaizdžiai apsisprendę ir patikėję, jog gali kažką spręsti šioje valstybėje. O kitą dieną mes matome aukščiausios valdžios, visų iki vieno (...) nuomonę, verčiančią viską aukštyn kojomis", - teigė jis.
Z. Vaišvila taip pat prašė atkreipti dėmesį į Referendumo įstatymo 8 dalį, kurioje parašyta, jog per vieną mėnesį nuo rezultatų paskelbimo Seimas nustatyta tvarka privalo priimti atitinkamus sprendimus šio referendumo įgyvendinimui.
"Įgyvendinimui - ne jo paneigimui, ne jo nuomonės pakeitimui, o įgyvendinimui (...). Siekiant išvengti žmonių balso ir atsirado sąvoka "patariamasis", o ne "privalomasis" (...). Vis dėlto labai gerai, kad buvo leista spręsti tautai, nes galų gale žmonės patikėjo, jog jie gali pradėti šioje valstybėje kažką spręsti", - akcentavo signataras.
ELTA ir valstietis.lt
|
Vardas:*
El. paštas:
||Komentaras:*|


Leonas Vaidotas Ašmantas


Leonas Vaidotas Ašmantas

 1981, 1983, 1985 m. LŪPP sidabro medaliai
 1989 m. LTSR nusipelnęs mokslo veikėjas
 2005 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=259262
 2006 m. Lietuvos mokslo premija
 2013 m. Rietavo garbės pilietis http://www.rietavas.lt/go.php/lit/GARBES_PILIECIAI/164/6/33

Įvertinimas 1981, 1983, 1985 m. LŪPP sidabro medaliai 1989 m. LTSR nusipelnęs mokslo veikėjas 2005 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ Komandoro kryžius 2006 m. Lietuvos mokslo premija 2013 m. Rietavo garbės pilietis

JUSTINAS KRĖPŠTA, gim. 1957 m. rugsėjo 6 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas Rietavo savivaldybės tarybos 2020 m. rugsėjo 10 d. sprendimu Nr. T1-155.
JONAS JAGMINAS, gim. 1949 m. birželio 20 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas Rietavo savivaldybės tarybos 2020 m. rugsėjo 10 d. sprendimu Nr. T1-156.
RAMUNĖ ŠMIGELSKYTĖ-STUKIENĖ, gim. 1970 m. gruodžio 7 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas Rietavo savivaldybės tarybos 2020 m. rugsėjo 10 d. sprendimu Nr. T1-157.
HENRIKAS CIPARIS, gim. 1941 m. gruodžio 31 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas Rietavo savivaldybės tarybos 2020 m. rugsėjo 10 d. sprendimu Nr. T1-158.
EUGENIJUS STANKUS, gim. 1945 m. gruodžio 10 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas Rietavo savivaldybės tarybos 2016 m. gruodžio 22 d. sprendimu Nr. T1-192.
Už ypatingus nuopelnus Rietavui.
STASYS ŽLIBINAS, gim. 1936 m. liepos 2 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas Rietavo savivaldybės tarybos 2013-09-19 sprendimu Nr. T1-151.
Už ypatingus nuopelnus Rietavui.
JONAS ŠARKAUSKAS, gim. 1935 m. birželio 25 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2013-09-19 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-151.
Už ypatingus nuopelnus Rietavui.
LEONAS VAIDOTAS AŠMANTAS, gim. 1939 m. sausio 1 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2013-09-19 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-151.
Už ypatingus nuopelnus Rietavui.
VILFRIDAS ROSAS, gim. 1952 m. vasario 13 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2011-05-26 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-85.
Už ypatingus nuopelnus Rietavui, Zarbeko (Saerbeck, Vokietija) ir Rietavo savivaldybių bendruomenių partnerystės stiprinimą.
HERMANAS JOSEFAS VILEBRANTAS, gim. 1942 m. vasario 12 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2011-05-26 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-85.
Už ypatingus nuopelnus Rietavui, Zarbeko ir Rietavo savivaldybių bendruomenių partnerystės stiprinimą
BIRUTĖ TERESĖ LENGVENIENĖ, gim. 1942 m. kovo 7d. Stempliuose, Šilutės rajone. Mirė 2010 m.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2008-08-28 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-215.
Už Rietavą garsinančią poeziją, nuopelnus literatūrai.
IWO ZALUSKIS, gim. 1939 m. vasario 17 d. Krokuvoje.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2008-08-28 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-215.
Už Rietavo vardo populiarinimą užsienyje, aktyvų bendradarbiavimą įgyvendinant kultūros sklaidos projektą, ilgaamžių Oginskių giminės muzikinių, kultūrinių tradicijų išsaugojimą ir puoselėjimą.
ČESLOVAS DEGUTIS, gim.1944 m. sausio 31 d.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2007-06-14 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-95.
Už ypatingus nuopelnus Rietavo savivaldybei statant parapijos senelių namus.
ALGIRDAS KAZYS JANKAUSKAS, gim.1946 m. kovo 4 d. Jaupėnų k., Rietavo valsčiuje.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2005-05-19 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-109.
Už puikų darbą su orkestru ir jaunaisiais atlikėjais, Rietavo savivaldybės garsinimą Žemaitijoje, Lietuvoje ir užsienyje.
VYTAS RUTKAUSKAS, gim. 1945 m. spalio 5 d. Pabaldiškio k., Molėtų rajone.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2005-05-19 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-109.
Už indėlį į Rietavo istorijos ir paveldo atkūrimą, išsaugojimą, jo puoselėjimą Oginskių kultūros istorijos muziejuje, informacijos apie paveldą skleidimą ne tik Lietuvoje, bet ir užsienyje.
ADOLFAS LIAUGAUDAS, gim. 1916 m. vasario 16 d. Kaltinėnuose, Šilalės r. Mirė 2005 m.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2005-05-19 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-109.
Už nesavanaudišką ir pasiaukojamą veiklą Rietavo savivaldybės visuomenės labui, jos patriotinį-pilietinį ugdymą, Rietavo vardo garsinimą.
DIANA ŽILIŪTĖ, gim.1976 m. gegužės 28 d. Rietave.
Garbės piliečio vardas suteiktas 2001-09-20 Rietavo savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T1-116.
Už pasaulinio lygio nuopelnus dviračių sporte, Rietavo vardo garsinimą užsienyje.
Siekdami užtikrinti efektyvų mūsų interneto svetainės veikimą, jos veikloje naudojame slapukus - (angl. cookies). Tęsdami naršymą interneto svetainėje, sutinkate, kad Jūsų kompiuteryje būtų įrašomi slapukai. Slapukų politika


AviaAM Leasing

AviaAM Leasing (anksčiau – Aviation Asset Management ir Avia Asset Management) – aviacijos įmonių grupė, teikianti lėktuvų pirkimo, pardavimo ir nuomos paslaugas. AviaAM Leasing veiklą vykdo Europoje, Azijoje, Artimuosiuose Rytuose, NVS ir Pietryčių Azijoje.

2018 m. liepą AviaAM Leasing buvo delistinguota iš Varšuvos vertybinių popierių biržos.

The option calculator (“Calculator”) has been developed for individual investors for educational purposes. The Warsaw Stock Exchange (“GPW”) has made best efforts to ensure that the Calculator computations are complete and true; however, there can be no guarantee that they are correct and that information from external sources is consistent with the factual or legal circumstances, and GPW has no liability for any losses caused by any use of such computations. Data generated by the Calculator are not an offer to buy or sell any financial instruments or investment services and cannot be considered a recommendation to invest in any financial instruments.
|
|
|Option valuation
||
|
|Theoretical price
||
||
|
|Greek figures
||
|
|Delta
||
||
|
|Gamma
||
||
|
|Theta
||
||
|
|Vega (Kappa)
||
||
|
|Rho
||
||
|


AviaAM Leasing

2007 m. vasario mėn. "Avia Asset Management" buvo įsteigta tarptautinės kompanijos Avia Solutions Group turinčios daugiau nei 100 dukterinių įmonių visame pasaulyje".

2008 m. pirmieji orlaiviai buvo išnuomoti oro linijoms, kurių buveinės yra Centrinėje Azijoje.

2011 m. rudenį "Avia Asset Management " kartu su susijusiomis bendrovėmis suformavo aviacijos holdingo bendrovę "AviaAM Leasing". ".

2011 m. prasidėjo AviaAM Leasing ir Yamal Airlines bendradarbiavimas. AviaAM Leasing avialinijoms išnuomavo 8 "Bombardier CRJ 200".

2013 m. įmonės generaliniu direktoriumi paskirtas Tadas Goberis.


AviaAM Leasing

2007 m. vasario mėn. "Avia Asset Management" buvo įsteigta tarptautinės kompanijos Avia Solutions Group turinčios daugiau nei 100 dukterinių įmonių visame pasaulyje".

2008 m. pirmieji orlaiviai buvo išnuomoti oro linijoms, kurių buveinės yra Centrinėje Azijoje.

2011 m. rudenį "Avia Asset Management " kartu su susijusiomis bendrovėmis suformavo aviacijos holdingo bendrovę "AviaAM Leasing". ".

2011 m. prasidėjo AviaAM Leasing ir Yamal Airlines bendradarbiavimas. AviaAM Leasing avialinijoms išnuomavo 8 "Bombardier CRJ 200".

2013 m. įmonės generaliniu direktoriumi paskirtas Tadas Goberis.

2013 m. birželio 28 d. bendrovės akcijomis pradėta prekiauti Varšuvos vertybinių popierių biržoje su trumpiniu AAL.

2013 m. kovo 31 d. duomenimis įmonei priklausė 19 orlaivių iš kurių 15 orlaivių buvo išnuomoti.

2014 m. Tadas Goberis buvo išrinktas įmonės valdybos pirmininku.


AviaAM Leasing

2007 m. vasario mėn. "Avia Asset Management" buvo įsteigta tarptautinės kompanijos Avia Solutions Group turinčios daugiau nei 100 dukterinių įmonių visame pasaulyje".

2008 m. pirmieji orlaiviai buvo išnuomoti oro linijoms, kurių buveinės yra Centrinėje Azijoje.

2011 m. rudenį "Avia Asset Management " kartu su susijusiomis bendrovėmis suformavo aviacijos holdingo bendrovę "AviaAM Leasing". ".

2011 m. prasidėjo AviaAM Leasing ir Yamal Airlines bendradarbiavimas. AviaAM Leasing avialinijoms išnuomavo 8 "Bombardier CRJ 200".

2013 m. įmonės generaliniu direktoriumi paskirtas Tadas Goberis.

2013 m. birželio 28 d. bendrovės akcijomis pradėta prekiauti Varšuvos vertybinių popierių biržoje su trumpiniu AAL.

2013 m. kovo 31 d. duomenimis įmonei priklausė 19 orlaivių iš kurių 15 orlaivių buvo išnuomoti.

2014 m. Tadas Goberis buvo išrinktas įmonės valdybos pirmininku.

2016 m. gegužės mėn., „AviaAM Leasing“ pasirašė bendrosios įmonės steigimo susitarimą su Kinijos Henano provincijos civilinės aviacijos vystymo ir investicijų bendrove (Henan Civil Aviation Development and Investment Company (HNCA), buvo įsteigta bendra įmonė „AviaAM Financial Leasing China“ AviaAM Financial Leasing China teikia orlaivių nuomos, prekybos ir konsultavimo paslaugas.


AviaAM Leasing

2007 m. vasario mėn. "Avia Asset Management" buvo įsteigta tarptautinės kompanijos Avia Solutions Group turinčios daugiau nei 100 dukterinių įmonių visame pasaulyje".

2008 m. pirmieji orlaiviai buvo išnuomoti oro linijoms, kurių buveinės yra Centrinėje Azijoje.

2011 m. rudenį "Avia Asset Management " kartu su susijusiomis bendrovėmis suformavo aviacijos holdingo bendrovę "AviaAM Leasing". ".

2011 m. prasidėjo AviaAM Leasing ir Yamal Airlines bendradarbiavimas. AviaAM Leasing avialinijoms išnuomavo 8 "Bombardier CRJ 200".

2013 m. įmonės generaliniu direktoriumi paskirtas Tadas Goberis.

2013 m. birželio 28 d. bendrovės akcijomis pradėta prekiauti Varšuvos vertybinių popierių biržoje su trumpiniu AAL.

2013 m. kovo 31 d. duomenimis įmonei priklausė 19 orlaivių iš kurių 15 orlaivių buvo išnuomoti.

2014 m. Tadas Goberis buvo išrinktas įmonės valdybos pirmininku.

2016 m. gegužės mėn., „AviaAM Leasing“ pasirašė bendrosios įmonės steigimo susitarimą su Kinijos Henano provincijos civilinės aviacijos vystymo ir investicijų bendrove (Henan Civil Aviation Development and Investment Company (HNCA), buvo įsteigta bendra įmonė „AviaAM Financial Leasing China“ AviaAM Financial Leasing China teikia orlaivių nuomos, prekybos ir konsultavimo paslaugas.

2017 m. rugsėjo mėn. "AviaAM Financial Leasing China" - "AviaAM Leasing" ir Henano Civilinės aviacijos plėtros ir investicinės bendrovės (HNCA) bendroji įmonė užbaigė 500 milijonų eurų vertės orlaivių pristatymo projektą. 8 nauji orlaiviai buvo pristatyti "Aeroflot" - "Russian Airlines". Šis projektas yra sėkmingas Kinijos "One Belt One Road" iniciatyvos pavyzdys.

2017 m. lapkričio 9 d. "AviaAM Leasing" inicijavo pasaulinę lizingo dieną. Ši diena skirta pagerbti milijonus aviacijos finansų specialistų visame pasaulyje.

2017 m. trečius metus iš eilės Didžiosios Britanijos aviacijos finansų leidinys „Airfinance Journal“ pripažino AviaAM Leasing viena iš 50-ies geriausių orlaivių nuomos bendrovių pasaulyje. .


Pavelas Bogdanovičius

Pavelas Bogdanovičius (1946 m. rugsėjo 12 d. Vilnius – 2017 m. rugpjūčio 10 d. Klaipėda) – Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras, profesorius.

1958 – 1964 m. mokėsi Vilniaus 8-ojoje vidurinėje mokykloje. Dalyvavo matematikos ir fizikos olimpiadose, buvo jų prizininkas. Vidurinę mokyklą baigė aukso medaliu ir tais pačiais metais įstojo į Vilniaus universiteto Fizikos fakultetą. Studijuodamas pradėjo mokslinį darbą prof. Adolfo Jucio vadovaujamoje grupėje. VU baigė 1969 m. su pagyrimu. Buvo paskirtas dirbti į Mokslų akademijos Fizikos ir matematikos institutą, 1970 m. įstojo į aspirantūrą (mokslinis vadovas prof. Adolfas Jucys) http://naujienos.vu.lt/mire-vu-profesorius-pavelas-bogdanovicius/. 1973 m. Vilniaus universitete apgynė fizikos ir matematikos mokslų kandidato (dabar mokslų daktaro) disertaciją „Įprastinio ir apibendrinto Hartrio ir Foko metodo taikymo klausimu“ Lietuvos mokslininkų (registruojamų pagal išduotus mokslo laipsnių diplomus) sąrašas fiziniai mokslai. Nuoroda tikrinta 2019-07-24. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=B&sritis=F. Po to aktyviai dirbo plėtodamas atomo banginių funkcijų teoriją, ją realizavo universaliose programose ir taikė aukšto tikslumo spektrų charakteristikoms gauti, eksperimentiniams spektrams interpretuoti. Tie rezultatai buvo apibendrinti habilituoto daktaro disertacijoje „Atomų skaičiavimo metodų išvystymas, matematinės įrangos sukūrimas ir jų taikymas atomų ir jonų diskretinių būsenų spektroskopinėms charakteristikoms tirti“, kurią 1989 m. apgynė TSRS MA Spektroskopijos institute. 1968–1977 m. dirbo Fizikos ir matematikos, 1977–1990 m. Fizikos, 1990–2017 m. Teorinės fizikos ir astronomijos institute Pavelas Bogdanovičius. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III. – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003, p. 313. http://www.vle.lt/Straipsnis/Pavelas-Bogdanovicius-56655 vyresniuoju moksliniu bendradarbiu (1975–1990), vadovaujančiu mokslo darbuotoju (1990–1992), vyriausiuoju mokslo darbuotoju (1992–2017), vadovavo grupei. Buvo Lietuvos fizikų draugijos ir Lietuvos astronomų sąjungos narys, Lietuvos fizikų draugijos valdybos narys, Tarptautinės astronomų sąjungos narys

Pavelas Bogdanovičius
Pavelas Bogdanovičius
Bogdanòvičius Pavelas 1946 09 12Vilnius, Lietuvos fizikas. Habil. dr. (fiziniai m.; fiz. ir mat. m. dr. 1989).
Išsilavinimas ir pedagoginė veikla
1969 baigė Vilniaus universitetą. 1968–77 dirbo Fizikos ir matematikos, 1977–90 Fizikos, nuo 1990 Teorinės fizikos ir astronomijos institute (nuo 2002 Vilniaus universiteto Teorinės fizikos ir astronomijos institutas), 1994–2003 dėstė Vilniaus pedagoginiame universitete; profesorius (1999). Nuo 1989 su pertraukomis vadovauja Lietuvos komandai Tarptautinėje fizikos olimpiadoje.
Mokslinė veikla
Svarbiausi darbai iš daugiaelektronių atomų ir jonų teorijos. Paskelbė daugiau kaip 130 mokslinių straipsnių.
Knygos
Olimpiadinio fizikos uždavinyno (1994) vienas autorių.
Apdovanojimai
Lietuvos mokslo premija (2013, su G. Gaigalu ir A. Kupliauskiene).


Pavelas Bogdanovičius


Pavelas Bogdanovičius

1958 – 1964 m. mokėsi Vilniaus 8-ojoje vidurinėje mokykloje. Dalyvavo matematikos ir fizikos olimpiadose, buvo jų prizininkas. Vidurinę mokyklą baigė aukso medaliu ir tais pačiais metais įstojo į Vilniaus universiteto Fizikos fakultetą. Studijuodamas pradėjo mokslinį darbą prof. Adolfo Jucio vadovaujamoje grupėje.


Pavelas Bogdanovičius

1958 – 1964 m. mokėsi Vilniaus 8-ojoje vidurinėje mokykloje. Dalyvavo matematikos ir fizikos olimpiadose, buvo jų prizininkas. Vidurinę mokyklą baigė aukso medaliu ir tais pačiais metais įstojo į Vilniaus universiteto Fizikos fakultetą. Studijuodamas pradėjo mokslinį darbą prof. Adolfo Jucio vadovaujamoje grupėje. VU baigė 1969 m. su pagyrimu. Buvo paskirtas dirbti į Mokslų akademijos Fizikos ir matematikos institutą, 1970 m. įstojo į aspirantūrą (mokslinis vadovas prof. Adolfas Jucys) http://naujienos.vu.lt/mire-vu-profesorius-pavelas-bogdanovicius/. 1973 m. Vilniaus universitete apgynė fizikos ir matematikos mokslų kandidato (dabar mokslų daktaro) disertaciją „Įprastinio ir apibendrinto Hartrio ir Foko metodo taikymo klausimu“ Lietuvos mokslininkų (registruojamų pagal išduotus mokslo laipsnių diplomus) sąrašas fiziniai mokslai. Nuoroda tikrinta 2019-07-24. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=B&sritis=F.


Jurgis Brėdikis

Jurgis Brėdikis (1929 m. balandžio 30 d. Prahoje, Čekoslovakijoje – 2021 m. rugpjūčio 15 d. KauneMELC. Jurgis Brėdikis. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2018-07-05. Nuoroda tikrinta 2021-08-16.Mirė biomedicinos mokslų daktaras, kardiochirurgas Jurgis Brėdikis Lrt.lt. 2021-08-15. Nuoroda tikrinta 2021-08-15.) – Lietuvos kardiochirurgas, diplomatas, visuomenės bei politinis veikėjas.

Tarpukario diplomato Juozo Brėdikio (1885–1950) sūnus. 1946 m. baigė Kauno 4-ąją vidurinę mokyklą. 1946–1952 m. studijavo Kauno medicinos institute. 1951 m. Lietuvos sunkumų kilnojimo vicečempionas. http://www.lse.lt/index.php?1439711080 Vienas banglenčių sporto pradininkų Lietuvoje.

Nuo 1952 m. Kauno medicinos instituto (nuo 1998 m. KMU) dėstytojas. 1954–1957 m. Pirmojo Maskvos I. Sečenovo medicinos instituto aspirantas. 1963 m. medicinos mokslų daktaras. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=B&sritis=B  1964–1990 m. KMI Hospitalinės chirurgijos katedros vedėjas; 1966 m. profesorius. 1985–1990 m. vadovavo Sąjunginiam sudėtingų širdies ritmo sutrikimų chirurginio gydymo ir elektrostimuliacijos centrui Kaune. 1991–1993 m. kardiochirurginės klinikos vadovas. Nuo 2006 m. LSMU profesorius emeritas.

Rėmė Algirdo Brazausko politinę veiklą. 1993–1994 m. Adolfo Šleževičiaus Vyriausybėje – LR sveikatos apsaugos ministras. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=3123 1995–1998 m. LR ambasadorius Čekijoje ir Vengrijoje, 1995–1997 m. dar ir Turkijoje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=16199http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=21778

1986 m. Rusijos medicinos mokslų akademijos, 1994 m. Lietuvos mokslų akademijos tikrasis narys. Lietuvos mokslų akademijos labdaros ir paramos fondo „Mokslas ir visuomenė“ valdybos pirmininkas. Europos kardiotorakalinės chirurgijos, Tarptautinės širdies elektrostimuliavimo ir elektrofiziologijos ir Tarptautinės chirurgijos draugijų narys. VDU Atkuriamojo Senato narys. 2009 m. asociacijos „Šviesuva“ įkūrimo vienas iniciatorių ir valdybos pirmininkas. 1972 m. spaudoje pasmerkė Romo Kalantos susideginimą. Jis turėjo priežastį mirti // Veidas, 2002-05-09, Nr. 19

"Lietuva turėtų būti tyras kraštas..." - taip savo dienoraštyje rašė R.Kalanta. Jo artimas bičiulis Stasys Tokarskis, duodamas interviu "Nemunui" jau po nepriklausomybės paskelbimo, pasakė: "Kaip čia atsitiko: jis, seniai miręs, kasdien - vis aukštyn, o mes, dar gyvi, vis žemyn, žemyn..." Ir išties. Esame laisvi - išsipildė R.Kalantos svajonė. Visaip europėjame, baigiame pamiršti okupaciją. Tik sunku įsivaizduoti, kad, tarkim, mūsų premjeras, ar koks Seimo narys, žurnalistas ar valdininkas parėjęs namo imtų ir užrašytų savo dienoraštyje: "Lietuva turėtų būti tyras kraštas..." Kokiam žmogui dvasiniai dalykai būtų tokie svarbūs, kad vienatvės valandą jis sėdėtų ir mąstytų apie tėvynės tyrumą? Juolab sunku įsivaizduoti šių dienų lietuvį, taip apimtą kilnių idealų, kad jie taptų svarbesni už gyvenimą. (Na, nebent jis išpažintų islamą...) Bet keičiasi ne žmogaus dvasia. Keičiasi situacija. Jeigu nesi fronte, o gyveni esant taikai, nėra reikalo spręsti, ar galėtum griūti po priešo tanku. Bet vis dėlto gyvename tokiais laikais, kai nelabai drąsu viešai ištarti: "meilė tėvynei", kai gėda ir nejauku viešai kalbėti apie gėrį ir grožį, kad nebūtum apšauktas kokia nors "megztąja berete", davatka ar tiesiog idiotu. Nepriklausomybės buldozeris nušlavė ir gerokai sukratė vertybes mūsų galvose. Rinkos ekonomikos dėsniai, verčiantys kiekvieną mąstyti kuo pragmatiškiau, tapo tokie gyvybiškai svarbūs, kad įprasti idealai nusistūmė gerokai šonan. Bet jie neišnyko. Nors spėtas sukurti įvaizdis, kad laimė yra gerovė, t.y. gražių ponų gražus gyvenimas. Tie, kurie naiviai tikėjo, jog kartu su nepriklausomybe ateis tas gražusis gyvenimas, ir nesulaukė jo, susigūžė, supyko, nusivylė ir garsiai abejoja, ar apskritai buvo verta mitinguoti, stovėti Baltijos kelyje ar pulti prieš tankus sausio 13-ąją. Bet, tenka manyti, kad tokie žmonės visada tokie buvo. Ne laisvė ir ne paskelbta nepriklausomybė juos tokius padarė. Jie ir anksčiau troško ne ko kito, o tik gražaus ir turtingo gyvenimo, kurį kažkas imtų ir atneštų ant lėkšutės. Neatnešė tokio gyvenimo sovietai. Neatnešė ir savi, nors pavyzdingai vaikščiota į mitingus ar kantriai stovėta Baltijos kelyje. Tautą apėmė nuostaba, o vėliau - nepasitenkinimas. Daugybė žmonių nusprendė - idealai mirė, jie išėjo iš mados.
Nuasmenintuose ir sudaiktėjusiuose pasaulėliuose "idealistas" jau asocijuojasi su fanatiku, kvaileliu, praeities atgyvena.
Šių dienų žmogaus situacija tikrai nėra lengvesnė negu sovietmečiu. Kai kuriais požiūriais ji tapo sunkesnė - reikia spręsti pačiam. Pačiam kurti gyvenimą - be nurodymų iš viršaus. Ar belieka laiko mąstyti apie vertybes?
Sukėlė abejonių
Nenuostabu, kad ir Seime svarstant siūlymą įtraukti į Atminties dienų sąrašą gegužės 14-ąją ir pavadinti ją Romo Kalantos aukos diena kai kuriems mūsų išrinktiesiems toks R.Kalantos pagerbimas sukėlė abejonių. Tarkim, ar taip nebus Lietuvoje skatinamos savižudybės? (Juk ir taip mes pirmaujame pasaulyje savižudybių skaičiumi...) Tokias abejones pareiškė modernusis krikščionis demokratas Artūras Vazbys: "R.Kalantos aukos forma kelia kontraversijų, nes tai - savižudybė..." O parlamentaras Stanislovas Buškevičius ne tik puolė nuogąstauti, ar tokia diena "nebus paskatinimas nestabilios psichikos žmonėms padaryti kokią nors auką savižudybe", bet siūlė pasiklausti Katalikų bažnyčios nuomonės.
"Veidas", paklusęs S.Buškevičiaus raginimui, klausia kunigo Juliaus Sasnausko, ar R.Kalantos auka gali būti traktuojama kaip nuodėmė. Kunigo atsakymas buvo lakoniškas: "Ne. Katalikybėje biologinė gyvybė nėra pats brangiausias turtas. Sielos išganymas, skaistumas, dorumas yra svarbiau. Formaliai - savižudybė yra mirtina nuodėmė, - paaiškino kunigas. - Bet jeigu mergina nusižudė, tarkim, gelbėdama nuo užpuolikų savo skaistybę, o taip buvo atsitikę ir Lietuvoje, toks poelgis sukelia tik Bažnyčios pripažinimą ir pagarbą. Arba nusižudę apsupti kovotojai dėl nepriklausomybės Lietuvos miškuose, bijoję neatlaikyti kankinimų ir išduoti draugus, taip pat jokiu būdu nėra smerktini. R.Kalantos vardą būtina minėti. Prisimenu, kokį didelį įspūdį jo poelgis padarė man pačiam, kaip giliai sukrėtė mano draugus. Auka dėl Tėvynės laisvės negali būti smerktina".
Klausiame žinomo psichiatro Raimundo Milašiūno, ar, jo nuomone, galėtų taip atsitikti, kad R.Kalantos atminties dienos paskelbimas paskatintų jaunimą kopijuoti jo poelgį - žudytis. "Nerealu, - konstatuoja gydytojas. - Kad taip atsitiktų, jaunuolis turėtų gyventi R.Kalantos idealais, idėjomis. Žinoma, paaugliams būdingas imitacijos efektas. Prisiminkime roko grupės "Nirvana" lyderio savižudybę, kuri turėjo sekėjų visame pasaulyje. Bet tie sekėjai buvo ne kas kita, o "Nirvanos" gerbėjai. Jeigu dabartinis jaunimas klausytųsi tokios muzikos, kokios klausėsi R.Kalanta, jeigu gyventų jo idealais, pasipriešinimo okupacijai idėjomis, gal ir būtų tokio pavojus. Dabar tai absoliučiai neįmanoma. Jaunimui tai, kas vyko prieš trisdešimt metų, yra jau labai seniai". Pasak gydytojo, R.Kalantos idealai jaunimui, subrendusiam jau laisvėje, tolimi ir galbūt ne visai suprantami. Jo poelgiu galėjo kas norėjo pasekti, bet septintajame dešimtmetyje, o ne dabar.
Vilniaus vidurinės mokyklos abiturientė, užklupta "Veido" žurnalistės klausimo, ar jai suprantama, ką reiškia mirti dėl tėvynės laisvės, nustemba: "Kaip čečėnai?" O paprašyta pamąstyti apie R.Kalantos žygdarbį, apie kurį žurnalistei tenka ilgai pasakoti, ji vėl daro netikėtą išvadą: "Gal jis taip pasielgė todėl, kad negalėjo iš čia išvažiuoti? Gal ir aš taip pasielgčiau, jeigu manęs niekur iš čia neišleistų..." Mergina sakė norinti studijuoti, o vėliau ir dirbti, Vakaruose. "Kokia dar tėvynės meilė? - stebėjosi ji. - Aš nenoriu taip nugyventi gyvenimo, kaip nugyveno mano tėvai. Jie jau atbuko nuo vargų ir nieko nebenori. Aš noriu. Aš nekalta, kad čia gimiau. Kas yra tėvynė... Namai? Žmonės? Tai turi būti tokia vieta, kur gera gyventi..." Paklausta, ar ji žada išvykti ir niekada nebegrįžti į Lietuvą, mergina atsakė, kad, jeigu gerai uždirbi, - "nėra jokių problemų". Ji lankys tėvus ir draugus, liksiančius čia. Žurnalistė nebedrįso moksleivės klausinėti apie tai, ką ji mananti apie aukos prasmę. Tai būtų skambėję gana idiotiškai - ji nė nežada aukotis. Bet dėl to visai nesinori jos kaltinti besieliškumu. Kosmopolitizmas jau seniai nebėra keiksmažodis ir nebereiškia mūsų visuomenės dvasinio bankroto. Bet tai, kad ši mergina laisvai keliaus po pasaulį, tai, kad jos draugai šluoja gatves plačiausiais "kliošais", prisisagstę į ausis, nosį ir bambą auskarų, išsitatuiravę odą bet kokios rūšies simboliais, o jų už tai nepersekioja represinės struktūros - yra ir R.Kalantos nuopelnas. Deja, į klausimą, kiek jos klasės draugų paklausti žinotų, kas toks buvo R.Kalanta, mergina atsakė, kad iš dvidešimt penkių tik kokie trys keturi moksleiviai apie jį būtų girdėję.
Jaunimo maištų gegužė
"Sėdėdavome visi šiek tiek apžėlę Muzikinio teatro sodelyje. Ilgi plaukai, raudoni marškiniai, plačios kelnės - taip mes savimi protestavome prieš visus, prieš visą pasaulį", - grįžo į praeitį tuomet su R.Kalanta ir kita hipiuojančių ilgaplaukių kompanija dienas leisdavęs dabartinis Vilniaus baldų kombinato direktorius Viktoras Majauskas.
Niekas čia nesakė audringų kalbų, nereikalavo laisvės Lietuvai. Namie prigludę prie tranzistorių jie gaudė užsienio radijo stočių bangomis atsklindančią roko muziką ir patys brazdino gitaras, sovietinėje spaudoje rankiojo žinutes apie hipių judėjimą Vakaruose, jau žinodami, kaip jas "išversti" ir nukrapščius sovietinės propagandos luobą suprasti esmę.
Atvykėlis iš provincijos Laisvės alėjoje galėjo jaustis it Vakaruose: džinsuotas, ilgaplaukis jaunimas, neprimenantis stropiai brukamo "komunizmo kūrėjo" portreto. Lietuvą jau pasiekdavo Amerikoje gyvenančių giminaičių siuntiniai su džinsais ir plokštelėmis. Laisvės gūsių buvo juntama ne tik aprangoje.
"1972 m. pavasaris jau buvo iš esmės kažką brandinantis. Brežnevinio režimo valdymo pradinis etapas jau skynė sovietų režimo liberalėjimo vaisius. Viena vertus, laisvėjanti hipiuojanti jaunuomenė nebetilpo tame represiniame narve. Antra vertus, pažiūrėkime, ką teatre statė Jonas Jurašas, Modris Tenisonas. Visi puikiausiai suprato tą ezopinę kalbą. Daug dalykų rodo, kad liberalizacija pasiekė tam tikrą laipsnį", - 1972 m. neramumų šaknis komentavo Vytauto Didžiojo universiteto profesorius, istorikas Egidijus Aleksandravičius.
Intelektualai buvo pajutę laisvės vėją: prieš pora mėnesių pradėta leisti "Katalikų bažnyčios kronika", Lietuvoje legaliai leidžiami "Kultūros barai", kita kultūros spauda. Gimė viltis, kad galima pradėti šiek tiek normaliau gyventi.
1972 m. gana reikšmingi. Suaktyvėjo disidentinis judėjimas dėl katalikų persekiojimo Lietuvoje, plūstelėjo antitarybinių atsišaukimų", - kaistančios atmosferos ženklus vardijo VDU istorikas dr. Kastytis Antanaitis.
Negalime nepaisyti ir pasaulio įvykių, kurių atgarsių prasiskverbdavo nepaisant stropiai saugomos geležinės užtvaros: 1968 m. Prahos pavasaris, jaunimo protestai, pacifistų maištai JAV prieš Vietnamo karą, hipių protestai dėl asmens laisvės Europoje.
Maišto detonatorius
"Man tie įvykiai yra 1972 m. generacijos maištas, išrėkimas to, ką juto daugelis Vakarų jaunuomenės maištų dalyvių. Kaunas buvo paskutinė vakarietiško jaunimo judėjimo žiežirba, įskelta toliausiai į Rytus. Sovietų Sąjungoje daugiau niekur nieko panašaus nebuvo buvę, - tuometinius įvykius vertino istorikas E.Aleksandravičius, - Žmogus aukojasi, kai tą priverčia daryti desperacinė aplinka. Ir jo desperacija nebūtinai rezonuoja su bendruoju klimatu. Protesto savižudybių Lietuvoje buvo kur kas daugiau, bet jos nesulaukė tokios reakcijos kaip R.Kalantos auka. Demonstracijos ir maištai rodo pribrendusią situaciją". R.Kalantos auka tapo maišto detonatoriumi. Kad ir kaip būtų paradoksalu, bet kibirą benzino į beįsidegančią ugnį šliukštelėjo ir KGB: tai jie ėjo per mokyklas, institutus grasindami jaunimui nesibūriuoti, taip ir nieko nežinantiems pranešdami apie įvykius mieste. Jie įsakė dviem valandomis paankstinti laidotuves, ir tada R.Kalantos namų link traukusi jaunimo minia galinga eisena plūstelėjo į Laisvės alėją. KGB ataskaitų duomenimis, per abi dienas į gatves išėjo per 3 tūkst. aktyvių demonstrantų. Jiems malšinti sutelkta per 7 tūkst. draugovininkų, milicininkų, kareivių.
"Laisvės alėjos viduryje iš suoliukų statėme barikadas, kad nepravažiuotų "varanokai". Sunku apsakyti, kas vyko, kas vadovavo. Tiesiog kažkas pakviesdavo eiti ir minia eidavo", - prisiminė tų įvykių dalyvis V.Majauskas.
KGB ataskaitos išduoda: suimti 402 asmenys, maždaug pusė - jauni darbininkai, trečdalis - besimokantis jaunimas, studentų tarp jų - mažuma. Kas ypač įskaudino partinį aktyvą: kas ketvirtas suimtasis - komjaunuolis. 33 iš suimtųjų patraukti administracinėn atsakomybėn, 6 laukė baudžiamosios bylos, kalėjimas. Kaltinimai: chuliganizmas, viešosios tvarkos pažeidimai.
Antanas Sniečkus ataskaitose stengėsi įtikinti Maskvą, kad tai tebuvęs keliolikos pasigėrusių chuliganėlių siautėjimas. Matyt, dėl šio motyvo taip formuluoti kaltinimai, teisme neatsidūrė nė vienas studentas.
Kauno įvykių atgarsiai netruko pasiekti JAV. Po Čikagą važinėjo automobiliai su plakatais, primenančiais, reikalaujančiais laisvės Lietuvai ir pabrėžiančiais, kokia kaina tos laisvės reikalaujama. R.Kalanta virto nacionaliniu didvyriu. Tam labai tiko ir asmenybė - jaunas, paprastas žmogus, ir aukos laikas - prezidentas R.Niksonas ruošėsi susitikti su SSSR vadovu.
Sudegintas tikėjimas humanišku socializmu
"Manau, tie įvykiai žymėjo tam tikrą ciniškąją "brandžiojo socializmo" erą. Galutinai žlugo tikėjimas, kad įmanomas "socializmas žmogaus veidu", žlugo tikėjimas tos sistemos humanizmu. Mąstančio ir bent kiek jaučiančio savigarbą žmogaus pasaulis dezintegravosi: viena yra ta fikcija, deklaruojama per visus oficialius šaltinius, kita - tikroji realybė, vidinis gyvenimas", - jaunimo maišto pasekmes vertino E.Aleksandravičius.
Rezultatus turbūt reikėtų analizuoti keliais pjūviais. Lietuvoje gerokai sugriežtėjo režimas, prasidėjo represijos prieš įvairias inteligentų grupes. Jų naštą ypač pajuto Kaunas. Miestą, tiksliau - ir Lietuvą, buvo priverstas palikti J.Jurašas. M.Tenisonas, kiti inteligentai, jaunimas įbaugintas.
Kartu su pašnekovu prisimename, kad Atgimimui prasidėjus susidegino dar keletas lietuvių - Maskvos Revoliucijos aikštėje susidegino Žemaitis, Klaipėdoje, prie Lenino paminklo - skulptorius Daukintis. "Nors gerbiu šių žmonių ryžtą, - sako P.Morkus, - bet reikia pripažinti, kad jie tai padarė per Atgimimo euforiją. Priekyje ėjo Atgimimas, o jie - jau po to.
"Buvo suteptos partinių veikėjų karjeros. Norėdami išpirkti savo nuodėmes, jie itin stengėsi, netgi daugiau nei reikėjo. Sustiprintas dėmesys menininkams, intelektualams. Gal nuo to Kaunas ir pradėjo vis labiau virsti kultūrine provincija", - svėrė maišto rezultatus miestui istorikas K.Antanaitis.
Dar skaudesnes pasekmes teko iškęsti konkretiems žmonėms.
"Bendrakursis R.Kalantos susideginimo vietoje rado jo užrašų knygelę. Atsinešęs į institutą paskaitė kelias joje užrašytas mintis. Kitą dieną sutikau jį jau nukirptą. Demonstracijose jis jau nedalyvavo, nepasirodė daugiau paskaitose. Nuo tada jo nebesutikau...Visi draugai, su kuriais sėdėdavome sodelyje prie fontano, dingo. Vieną jų po kelerių metų sutikau: dirbo Eigulių kapinėse, sakėsi "gabalą" atsėdėjęs, - prarastus draugus prisiminė V.Majauskas. - Tie, kurie pražygiavo Kauno gatvėmis, karjeros nebepadarė".
Paminklas - pilietiškumo išbandymas
Objektyviai atkurti 1972 m. įvykius trukdo ir tų laikų liudininkų nenoras apie juos kalbėti. Vieniems ta atmintis per daug skaudi: kam malonu prisiminti, kaip prievarta buvo kerpami plaukai, pažeminimus, smūgius. Antra vertus, pasak istoriko K.Antanaičio, besirausiant po archyvus jam neteko skaityti nė vieno atsiminimo maištą slopinusių draugovininkų, komjaunuolių, partinių aktyvistų, milicininkų ar milicijos mokyklos kursantų, o juo labiau - kagėbistų. Prisiminimai nemalonūs, nes jie dar gyvi. Ir vienoje, ir kitoje barikadų pusėje stovėję žmonės tebegyvena tame pačiame mieste, susitinka gatvėje. Ar aukos atleido savo skriaudikams, o pastarieji - sau?
"Tie įvykiai gali būti ir didelis nesantaikos su savąja atmintimi ir savo tapatumo kauliukas. Šimtai žmonių galėtų šiandien savęs paklausti, kurioje barikadų pusėje jie tada buvo. Manau, ne vienam visuomenės elito atstovui prisiminti tuos laikus truputį gėda. Ta gėda ir trukdo atvirai kalbėt. Todėl tam tikrus dalykus geriau išstumti į pasąmonę", - spėjo dalies penkiasdešimtmečių savijautą E.Aleksandravičius.
Tai dar viena noro sumenkinti tuometinius įvykius priežastis, nupiešti juos kaip chuliganus ir psichiškai nesveikus žmones. Gal dėl to ir 1972 m. įvykių įamžinimas gerokai užsitęsė.
"Man tas paminklas - savotiška satisfakcija. Prieš trisdešimt metų vežamas milicijos "varanoke" tikrai nesitikėjau, kad ateis laikas, kai kursiu paminklą tiems įvykiams atminti", - prisipažino skulptorius Robertas Antinis.
41 parlamentarui balsavus už , 3 - prieš ir 12 susilaikius, Seimas galiausiai pritarė R.Kalantos atminties dienos įteisinimui. Bet vis tiek ne vieną kultūros žmogų papiktino seimūnų abejonės. Kino scenaristas, publicistas Pranas Morkus, dabar vadovaujantis Lietuvos radijo kultūros programoms, mano, kad parlametarams trūksta mažų mažiausiai pilietinio jausmo: "Išaugo ir jau senstelėjo karta, kuri sužinojo iš savo tėvų, kalbėjusių apie tai tik pašnibždomis, kaip ir kodėl taip pasielgė R.Kalanta, - sakė "Veidui" P.Morkus. - Šiandien R.Kalanta tapo tokiu pat įprastu mūsų didvyriu, kaip ir kunigaikštis Margiris, lakūnai Steponas Darius ir Stasys Girėnas, pogrindžio armijos vyrai". Pasak pašnekovo, tenka stebėtis, kad skirtingų sąžinės sąskaitų ir nelygių mąstymo galimybių Seimo nariai kalba tą patį, kliedėdami, jog dera atsiklausti Katalikų bažnyčios...
P.Morkui nesuprantami ir nesibaigiantys svarstymai apie R.Kalantos psichikos stabilumą. "Poetas nobelistas Josifas Brodskis tokiais atvejais sakydavo: "Skrodimas parodė, kad jis buvo psichopatas..." - liūdnai juokauja pašnekovas". Jį labiausiai liūdina, kai R.Kalantos žygdarbį nykiai parodijuoja įvairaus plauko charakteropatai. Ne taip seniai prie Seimo rūmų piketavo žmogus, grąsinęs susideginti, jeigu jam nebus išmokėtas vėluojantis atlyginimas. "Tokie buitiniai skandalai, - samprotauja publicistas, - rodo nebent asmenybės nebrandumo laipsnį. R.Kalantos vardo tai negali sutepti, kaip nesutepė jo vardo išsišokėlis Seimo narys Kazimieras Uoka. Jau niekas nebegali prisiminti, dėl ko tas seimūnas žadėjo susideginti. Gal nė pats nebežino..."
Kai susidegino Romas Kalanta, buvo juodi okupacijos metai. Jis buvo vienas. Pasiaukojo dėl to, kad Atgimimas ateitų".
Naujame talentingo rusų režisieriaus Aleksandro Sokurovo filme "Motina ir sūnus" įsimintinoje ir dramatiškoje scenoje sūnus sako mirštančiai motinai: "Nemirk, tu neturi priežasties mirti..." Filmo herojus mano, kad kiekvienas žmogus gyvena be priežasties, o miršta tik turėdamas tam priežastį. R.Kalanta ją tikrai turėjo.
Nereabilituotas, bet nesuteptas
1972 m. gegužės 19 d. Kauno prokuratūra pateikė klausimus penkiems psichiatrams (J.Šurkui, J.Gutmanui, J.Andriuškevičienei, V.Berneriui, A.Daukšienei), kurie skubotai pripažino R.Kalantą psichiniu ligoniu. Tą pačią dieną per televiziją Kauno miesto Vykdomojo komiteto pirmininkas drg. Mikučiauskas šias išvadas pranešė tautai, o rytojaus dieną (05 20) - išspausdino "Kauno tiesa". Anuometinis Kauno medicinos instituto profesorius Jurgis Brėdikis, rašydamas "Kauno tiesai" (1972 05 21) palaikė šių psichiatrų pripažinimą. Tai jam nesutrukdė jau po nepriklausomybės paskelbimo tapti sveikatos apsaugos ministru. Vėliau jis aiškinosi spaudai, kad jo pasisakymas "Kauno dienai" buvo iškraipytas, perkurtas, ir jis turįs liudytojų tą įrodyti.
1989 m. buvo sudaryta keturių kompetentingiausių psichiatrų komisija, kuriai priklausė gydytojai L.Radavičius, A.Narinkevičius, E.Mikaliūnas ir D.Pūras, kurie, iš naujo išanalizavę jiems pateiktą R.Kalantos bylos medžiagą ir liudininkų parodymus, reabilitavo R.Kalantą ir Generalinei prokuratūrai pateikė savo išvadas. Šios išvados buvo skelbtos ir oficialiai spaudoje, pripažįstant R.Kalantos poelgį kaip sąmoningą veiksmą - pasipriešinimą buvusiai santvarkai. Tačiau šios komisijos psichiatrai ekspertai atsisakė vertinti 1972 -aisiais komisijos ekspertų duotas išvadas, nes jos buvo pateiktos remiantis kita medžiaga. Daugelis dokumentų, kuriais rėmėsi pirmoji komisija, buvo dingę ir prokuratūra psichiatrams jų nepateikė. Kauno Sąjūdžio aktyvistai ilgai reiškė savo nepasitenkinimą antrosios komisijos išvadomis, protestavo, reikalavo "visiškos" R.Kalantos reabilitacijos, siuntinėjo raštų visoms aukščiausioms šalies instancijoms. Bet nieko nepešė. Vyriausioji respublikos psichiatrė Ona Grimalauskienė, išreikšdama Sveikatos ministerijos poziciją, griežtai atsiribojo nuo bet kokio pirmosios komisijos ekspertų vertinimo. Spaudai ji sakė: "Tik teisėtvarkos organų kompetencija yra vertinti teismo ekspertų psichiatrų išvadas, o ne Sveikatos apsaugos ministerijos. Teismo ekspertai, taip pat ir psichiatrai ekspertai juridiškai atsakingi ir atsiskaito teisėtvarkos organams, o ne Sveikatos apsaugos ministerijai".
Kauno sąjūdiečiai pavargo ieškoti teisybės ir pamažu nurimo, taip ir nesulaukę "visiškos" reabilitacijos.
Antanas Kalanta apie brolį
Nedidelį namą Panerių gatvėje Vilijampolėje žymi paminklinė lenta: 1963-1972 m. čia gyveno R.Kalanta. Tėvai jau mirę, iš keturių brolių gyvi likę du: Palangoje gyvenantis vyriausiasis Antanas ir tėvų namus paveldėjęs jauniausiasis Arvydas, "Veido" žurnalistei priminęs brolio gyvenimą.
R.Kalanta gimė 1953 m. vasario 22 d. Alytuje. 1963 m. šeima persikėlė į Kauną. Tėvas, karo su Vokietija dalyvis, buvo įstojęs į komunistų partiją, Kaune dirbo politechnikume, mama - pramprekyboje.
Vėliau R.Kalantos atminimas apipintas legendomis, įvairūs autoriai stropiai ieškojo jo protesto šaknų. Ketveriais metais už Romą jaunesnis Arvydas tokius ieškotojus kiek nuviltų - namie niekas antitarybinių kalbų nerėžė, nors šeima visada tyliai paminėdavo Vasario 16-ąją. Brolio poelgį jis vertina paprastai: "Žmogus pasielgė, kaip manė, kad reikia pasielgti".
Paskutiniais gyvenimo metais Romas mokėsi 5-ojoje vakarinėje mokykloje. Pasak jo biografijos tyrinėtojų, mokyklinių sąsiuvinių paraštės piešiniuose kartodavosi kryžiaus, ugnies, žmogaus simboliai, jo elgesio motyvus vėliau išdavė ir užrašų knygutėje įrašytos mintys. Galutinį savo apsisprendimo tašką jis padėjo gegužės 14 d. Vidudienį atėjęs į Muzikinio teatro sodelį, mėgstamą kauniečių poilsio vietą, apsipylęs benzinu padegė save šaukdamas: "Laisvę Lietuvai!" Arčiau buvusieji dar bandė gesinti liepsnojantį jaunuolį, bet atskubėjusi greitoji į ligoninę nuvežė jį jau be sąmonės. Po keturiolikos valandų vaikinas mirė.
Gegužės 18 d. rengtas laidotuves KGB privertė dviem valandomis paankstinti, kad nespėtų susirinkti jaunimo minia. Į laidotuves minia pavėlavo, bet jos protestai išsiliejo maištu. O tėvai, artimieji tuo metu buvo verčiami "prisiminti" faktus, liudijančius Romą buvus pamišusį. Vyresniems broliams - dėstytojui Antanui ir šaudymo treneriui Evaldui - teko keisti darbus.
A.Kalanta prisimena: vėliau per kiekvienas mirties metines jų namus atidžiai stebėjo pareigūnai. Aštuonerius metus tėvai negalėjo ant sūnaus kapo pastatyti paminklo - draudėjai tikino, esą liaudies priešas nevertas pagarbos. Paminklas Romainių kapinėse iškilo tik 1982 m.
Dalia Jazukevičiūtė, Vaida Samuolytė


Jurgis Brėdikis


Jurgis Brėdikis

Tarpukario diplomato Juozo Brėdikio (1885–1950) sūnus. 1946 m. baigė Kauno 4-ąją vidurinę mokyklą. 1946–1952 m. studijavo Kauno medicinos institute. 1951 m. Lietuvos sunkumų kilnojimo vicečempionas. http://www.lse.lt/index.php?1439711080 Vienas banglenčių sporto pradininkų Lietuvoje.

Nuo 1952 m. Kauno medicinos instituto (nuo 1998 m. KMU) dėstytojas. 1954–1957 m. Pirmojo Maskvos I. Sečenovo medicinos instituto aspirantas. 1963 m. medicinos mokslų daktaras. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=B&sritis=B  1964–1990 m. KMI Hospitalinės chirurgijos katedros vedėjas; 1966 m. profesorius. 1985–1990 m. vadovavo Sąjunginiam sudėtingų širdies ritmo sutrikimų chirurginio gydymo ir elektrostimuliacijos centrui Kaune. 1991–1993 m. kardiochirurginės klinikos vadovas. Nuo 2006 m. LSMU profesorius emeritas.

Rėmė Algirdo Brazausko politinę veiklą. 1993–1994 m. Adolfo Šleževičiaus Vyriausybėje – LR sveikatos apsaugos ministras. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=3123 1995–1998 m. LR ambasadorius Čekijoje ir Vengrijoje, 1995–1997 m. dar ir Turkijoje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=16199http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=21778

1986 m. Rusijos medicinos mokslų akademijos, 1994 m. Lietuvos mokslų akademijos tikrasis narys.


Senoji Bavarija

Bavarijos regionas (bavarų dialektu: Bayern), dar vadinamas Senąja Bavarija (vokiškai: Altbayern, bavarų dialektu: Oidbayern) – istorinis Vokietijos regionas, užimantis dabartinės Bavarijos žemės rytinę dalį. Administraciškai šiuo metu ją sudaro trys administraciniai vienetai: Aukštutinė Bavarija, Žemutinė Bavarija ir Aukštutinis Pfalcas, o kultūriškai apima ir gretimas teritorijas Austrijojehttps://www.tasteofaustria.org/upper-austria Innviertel; Nuoroda tikrinta 2020-11-28.

 Iki 1800 m.
Seniausi krašto gyventojai - keltai.

Vėliau juos iki Dunojaus nukariavo romėnai, užkariautą teritoriją priskyrę Retijos ir Noriko provincijoms. V a. krašte įsikūrė germanų gentis bavarai.

Alaus pučas
Alaũs pùčas, Miùncheno pùčas, Vokietijos nacionalsocialistų bandymas 1923 11 08–09 įvykdyti valstybės perversmą. Vadai A. Hitleris ir generolas E. Ludendorffas. 1923 01 27–29 Nacionalistinė vokiečių darbininkų partija (NSDAP) I suvažiavime išsikėlė uždavinį jėga nuversti vyriausybę. Masinis kariškių ir savanorių korpuso narių stojimas į NSDAP (1923 11 buvo 56 000 narių) šias nuotaikas sustiprino. A. Hitleris planavo perversmą surengti 1923 11 10–11 naktį, tačiau 11 07 sužinojęs, kad 11 08 Bavarijos vyriausybės vadovas G. von Kahras kalbės pramonininkams Miuncheno Bürgerbräukeller aludėje, nusprendė tuomet būsiant palankiausia vyriausybę priversti paremti pučą. 1923 11 08 apie 9 valandą vakaro naciai įsiveržė į aludę, A. Hitleris paskelbė, kad Vokietijos ir Bavarijos vyriausybės nuverstos ir sudaryta laikinoji vyriausybė (kancleriu pasiskyrė save).
nacionalsocialistų smogikai Miuncheno gatvėse (1923 11)
Bavarijos vyriausybė pučo neparėmė ir 11 09 pučistų demonstraciją išvaikė. Per pučą žuvo 16 nacių ir 3 policininkai. A. Hitleris ir E. Ludendorffas buvo teisiami (A. Hitleriui skirta 4 metai kalėjimo, E. Ludendorffas paleistas), NSDAP veikla uždrausta.
Alaus pučas baigė pradinį nacionalsocializmo raidos etapą (1919–23), išgarsino A. Hitlerį ir jo partiją Europoje. A. Hitleris nusprendė ieškoti didesnės visuomenės dalies paramos ir siekti valdžios legaliais metodais.
Alaus pučo vadovai A. Hitleris ir E. Ludendorffas (ketvirtas ir penktas iš dešinės) per jų teismo procesą (Miunchenas, 1924 04)
2171


Senoji Bavarija

 Iki 1800 m.
Seniausi krašto gyventojai - keltai. Vėliau juos iki Dunojaus nukariavo romėnai, užkariautą teritoriją priskyrę Retijos ir Noriko provincijoms. V a. krašte įsikūrė germanų gentis bavarai.


Senoji Bavarija

 Iki 1800 m.
Seniausi krašto gyventojai - keltai. Vėliau juos iki Dunojaus nukariavo romėnai, užkariautą teritoriją priskyrę Retijos ir Noriko provincijoms. V a. krašte įsikūrė germanų gentis bavarai. VII-VIII a. airių ir škotų misionieriai atvertė vietos gyventojus į krikščionybę. 788 m. Bavarija atiteko Karolingų imperijai, o nuo 817 m. Rytų Frankų karalystei. Nuo X a. priklauso Šventosios Romos imperijai. Nuo 1180 m. iki Pirmojo pasaulinio karo pabaigos valdė Vitelsbachai. XVI a. reformacijos metu Bavarija išliko katalikiškahttps://www.vle.lt/Straipsnis/Bavarija-69834 Nuoroda tikrinta 2020-11-28https://www.britannica.com/place/Bavaria/History. 1778-1779 m. vyko Bavarijos įpėdinystės karas, kurio metu Bavarija neteko dalies teritorijos (pietrytinė dalis iki Ino upės atiteko Austrijaihttps://www.vle.lt/Straipsnis/Bavarijos-ipedinystes-karas-69836 Nuoroda tikrinta 2020-11-28).
 Po 1800 m.
1806 m. Bavarija iš kunigaikštystės tapo karalyste.