Editors

2002 m. susikūrusi grupė vadinosi „Pilot“, vėliau – „The Pride“ ir „Snowfield“, o 2004 m. spalį persivadino į „Editors“. Ją sudarė keturi nariai: baritonas Tom Smith (pagrindinis vokalas, ritmo gitara, pianinas), Chris Urbanowicz (pagrindinė gitara, sintezatorius), Russell Leetch (bosinė gitara, pritariamasis vokalas) ir Ed Lay (būgnai, perkusija). 2012 m. balandžio mėn. Ch. Urbanowicz pasitraukė iš grupės dėl muzikinės krypties nesutarimų. Tų pačių metų birželį grupė oficialiai pasirodė kaip penketukas, priėmę du naujus narius – Justin Lockey (pagr. gitara) ir Elliott Williams (sintezatorius, gitara, pritariamasis vokalas).

Debutinį albumą „The Back Room“ išleido 2005 m. ir pasiekė 2–ą britų albumo topo vietą. Jame buvo tokie hitai „Munich“ ir „Blood“, grupė buvo nominuota „Mercury Prize“. 2–asis albumas „An End Has a Start“ buvo išleistas 2007 m. birželį ir pasiekė 1–ą britų albumų topo vietą, o grupė buvo nominuota „Brit Award“ Geriausios britų grupės kategorijoje. Iš šio albumo į britų singlų dešimtuką pateko daina „Smokers Outside the Hospital Doors“.

Kolektyvą lydi išpirkti turų koncertai, dalyvavimas daugybėje muzikos festivalių ir kritikų pripažinimas. Jie lygina jo niūrų indie rock skambesį su tokiomis grupėmis kaip „Echo & the Bunnymen“, „Joy Division“, „Interpol“ ir „U2“, nors patys „Editors“ neigia šių grupių įtakąwww.editorsmusic.co.uk Editors: Gigwise interview 2005 ir savo įkvėpėjais laiko R.E.M., Radiohead ar David Bowie.www.gigwise.com EDITORS ON THEIR FAVOURITE MUSIC + LISTENING HABITS

3-asis grupės albumas „In This Light and on This Evening“, kurį prodiusavo garsus prodiuseris Flood (dirbęs su „Depeche Mode“, „U2“, „The Smashing Pumpkins“ ar „The Killers“) buvo išleistas 2009 m. spalio mėn. ir vėl pasiekė 1–ą britų albumų topo vietą.www.music.lt Britų topų viršūnėse - Alexandra Burke ir "Editors"

2011 m. vokalistas ir gitaristas Tom Smith kartu su buvusiu grupės „Razorlight“ būgnininku Andy Burrows sukūrė grupę „Smith & Burrows“ ir metų pabaigoje išleido albumą „Funny Looking Angels“.


Editors

Editors – britų roko grupė, 2002 m. susikūrusi Birmingame. Debiutinis jos albumas pasiekė 2-ą Jungtinės Karalystės topo vietą, du sekantys – 1-ą.

Pirmąkart grupės istorijoje įrašytos ir dainos duetu (su „Slowdive“ vokaliste Rachel Goswell). Taip pat šis albumas žymi bendradarbavimą su iš Irano kilusiu fotografu, filmų ir vaizdo klipų režisieriumi Rahi Rezvani, kuris režisavo nespalvotus vaizdo klipus dainoms „No Harm“, „Marching Orders“, „Life is a Fear“ ir „Ocean of Night“.

The popular British rock band Editors has released its very own beer. The artists prove they have good taste, they have selected Belgian beer and, Etiglia to print their labels.
The cooperative brewery, Brussels Beer Project, has composed a dark coloured beer, in consultation with Editors lead singer Tom Smith and bassist Russell Leetch. The beer has been named Salvation, after a track on their last album ‘In Dream’. The good-looking label, printed by Etiglia, is a nice touch to a beer that will undoubtedly be a must-try for every Editors fan.


Haroldas Šinkūnas

Haroldas Šinkūnas (g. 1972 m. Ignalinoje) – teisininkas, Vilniaus universiteto (VU) docentas, fakulteto prodekanas studijoms, buvęs Vokietijos teisės centro vadovas, buvęs Lietuvos Respublikos Prezidento Valdo Adamkaus teisės patarėjas.

Baigė Ignalinos vidurinę mokyklą, VU Teisės fakultete – teisę, po to – podiplomines (LL.M.) studijas Frankfurto universiteto Teisės fakultete (Frankfurtas prie Maino, Vokietija).

2004 m. spalio 8 d. VU Teisės fakultete apgynė disertaciją tema „Teisėjų nepriklausomumo įtvirtinimas Lietuvos teisinėje sistemoje", socialinių mokslų teisės krypties daktaras.

Apie 1998-2000 m. Lietuvos banko (LB) Kredito įstaigų priežiūros departamento Bankrutuojančių kredito įstaigų skyriaus vyriausiasis juriskonsultas.

2005–2006 m. balandžio mėn. Respublikos Prezidento patarėjas teisės klausimais, Teisės departamento vadovas. VU Teisės fakulteto Valstybės ir teisės teorijos ir istorijos, vėliau – Viešosios teisės katedros asistentas, docentas. Šiuo metu Vokietijos teisės centro direktoriusIgnalinos rajono sav. inf. Veda seminarus. Apie 1998–2002 m. skaitė Politinių ir teisinių teorijų istorijos, Politologijos kursus VU Teisės f. II kurso studentams.

Nuo 1998 m. lapkričio 16 d. darbo grupės įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių turto arešto tvarką, nuostatoms išnagrinėti ir reikiamų teisės aktų (jų pakeitimų) projektams parengti, narysLR MP 1998 m. lapkričio 16 d. potvarkis Nr. 370
Nuo 2005 m. liepos 20 d. Darbo grupės pateikti pasiūlymams dėl teisės aktų, reglamentuojančių pretendentų į teisėjus atranką, teisėjų skyrimą ir jų karjerą bei kitus su teismais susijusius klausimus, tobulinimo, vadovasDėl darbo grupės sudarymo.

Dirbdamas prezidento patarėju, Haroldas Šinkūnas ir Biržų apylinkės teismo pirmininkas Valentas Margevičius buvo tapę 2006 m. balandį kilusio Teismų tarybos ir prezidento skandalo pagrindiniais veikėjaisH. Šinkūnas ir V.Margevičius mėgaujasi ramia geguže. Šinkūnas viešai pareiškė, kad jis nebuvęs informuotas apie skandalingus V. Margevičiaus biografijos faktus ir atitinkamai negalėjęs šios informacijos perduoti sprendimą dėl teisėjo paskyrimo priėmusiam Valdui AdamkuiTeismų ir Prezidento konflikte - pirmosios auko

Šinkūnas ir V.Margevičius mėgaujasi ramia geguže. Šinkūnas viešai pareiškė, kad jis nebuvęs informuotas apie skandalingus V. Margevičiaus biografijos faktus ir atitinkamai negalėjęs šios informacijos perduoti sprendimą dėl teisėjo paskyrimo priėmusiam Valdui AdamkuiTeismų ir Prezidento konflikte - pirmosios aukos

Teismų ir Prezidento konflikte - pirmosios aukos
Atsistatydina kontroversiškai įvertintas Biržų rajono apylinkės teismo pirmininkas ir priešpriešą tarp Prezidentūros bei Aukščiausiojo Teismo sukėlęs šalies vadovo patarėjas
Į konfliktą tarp Prezidentūros ir Aukščiausiojo Teismo įsitraukia vis daugiau veikėjų, tačiau kai kurie jų, iššovę vos vieną šūvį, traukiasi į šalį. Užvakar vakare gana netikėtai iš Biržų į Prezidentūrą Vilniuje atvykęs šio rajono teismo pirmininkas Valentas Margevičius įteikė atsistatydinimo pareiškimą. Iš pareigų traukiasi ir savo versijose susipainiojęs Prezidento patarėjas Haroldas Šinkūnas.
Be pasitikėjimo negali dirbti
Vakar vykusiame Teismų tarybos posėdyje V.Margevičius patikino, kad Prezidento patarėjas H.Šinkūnas buvo informuotas apie jo biografiją ir galėjo šias žinias perduoti šalies vadovui Valdui Adamkui.
Prezidentas V.Adamkus dar antradienį kreipėsi į Teismų tarybą, kad ši artimiausiame savo posėdyje apsvarstytų V.Margevičiaus tinkamumą eiti teismo pirmininko pareigas. Žiniasklaida prieš tai priminė skandalingus V.Margevičiaus biografijos faktus, tarp kurių yra ir atleidimas iš sovietinės milicijos už pareigūno vardo diskreditavimą bei pora autoavarijų, per kurias nukentėjo žmonės.
Vakar vykusiame Teismų tarybos posėdyje dalyvavęs V.Margevičius pareiškė, kad atsistatydina pats, nes negalįs dirbti, kai juo nepasitiki Prezidentas. Taryba tokiam teisėjo pageidavimui po svarstymo už uždarų durų pritarė.
Teismų taryba pataria Prezidentui teisėjų skyrimo ir atleidimo klausimais. Praėjusių metų birželį taryba patarė penkerius metus teisėju dirbusį V.Margevičių skirti į teisėjo pareigas iki jam sukaks 65-eri.
Prezidento patarėjas teisės klausimais H.Šinkūnas šią savaitę pareiškė, kad jis nebuvo informuotas apie skandalingus V.Margevičiaus biografijos faktus ir atitinkamai negalėjęs šios informacijos perduoti sprendimą dėl teisėjo paskyrimo priėmusiam Prezidentui.
Dėl to Prezidentas užsirūstino ant Aukščiausiojo Teismo pirmininko Vytauto Greičiaus, prieš V.Margevičiaus kandidatūros svarstymą gavusio visą informaciją apie pretendentą iš Valstybės saugumo departamento (VSD) ir neva neperdavusio šios informacijos Prezidentūrai. Šalies vadovas pareiškė nebepasitikintis V.Greičiumi nei kaip teisėju, nei kaip žmogumi.
Padėkojo už darbą
Tuo tarpu V.Greičius per spaudos konferenciją žiniasklaidą supažindino su praėjusių metų birželio 22 dieną vykusio Teismų tarybos posėdžio protokolu ir garso įrašu, iš kurių matyti, jog tarybos nariai, o tarp jų ir H.Šinkūnas, kuris taryboje atstovauja Prezidentui, su šia informacija buvo supažindinti.
Ar tikrai apie mane svarstymas? Ar visi turi medžiagą? Ar nesakys paskui, kad kažko nebuvo? Aš pats nuvežiau į Prezidentūrą savo atsistatydinimo prašymą, - vakarykščio tarybos posėdžio pradžioje ne be ironijos pareiškė V.Margevičius.
Atsistatydinantis teisėjas taip pat patikino, kad per posėdį, kuriame pernai buvo apsvarstyta jo kandidatūra, posėdžiaujantieji buvo supažindinti su informacija iš VSD. Nuo pat kandidatavimo į teisėjus mano gyvenime niekas nepasikeitė, jokie biografiniai duomenys ir nieko naujo neatsirado. Todėl negalėčiau teigti, kad kažkas buvo nuslėpta, - pridūrė jis.
Teismų tarybai nusprendus pritarti V.Margevičiaus prašymui atleisti jį iš pareigų, V.Greičius pasakė: Asmeniškai jokių trukdžių jūsų veikloje nesu pastebėjęs, todėl asmeniškai ir Teismų tarybos vardu noriu padėkoti už jūsų darbą ir noriu palinkėti kuo didesnės sėkmės.
Beje, Aukščiausiojo Teismo pirmininkas V.Greičius pernai birželį vienintelis balsavo prieš V.Margevičiaus paskyrimą į pareigas, o kitų tarybos narių, išskyrus H.Šinkūną, kuris susilaikė, nesutrikdė V.Margevičiaus biografijos detalės.
Keturi - dar ne taryba
V.Margevičius žurnalistams pareiškė, kad jam atrodo, jog juo kažkas tiesiog nori pasinaudoti dėl savų interesų. Pats H.Šinkūnas, kaip paaiškėjo iš įrašo, siūlo balsuoti elektroniniu paštu. Tai ką - vieną dieną vienaip sako, kitą - kitaip? Tai gal jaunuolis pasiklydęs yra? Mintyse ar kažkur kitur? Todėl abejoju, ar Prezidentui yra teisingai patarta. Tai rodo ir spaudos paskelbti kiti faktai su tais patarėjais - ar jie subrendę yra? - stebėjosi V.Margevičius.
Biržų rajono apylinkės teismo pirmininkas taip pat stebėjosi tuo, jog užvakar pas Prezidentą apsilankiusių keturių teisininkų, iš kurių tik trys yra Teismų tarybos nariai, nuomonė buvo pristatoma kaip visos tarybos nuomonė.
Ketvirtadienį į Prezidentūrą atvykę teisėjai Virgilijus Valančius, Vigintas Višinskas ir Romas Klišauskas bei teisingumo viceministras Gintaras Švedas, kuris Teismų taryboje gali pavaduoti teisingumo ministrą, tvirtino, kad jie jokios VSD pažymos apie V.Margevičių nėra matę. G.Švedas tuomet taip pat pareiškė, kad po tokios istorijos visa Teismų taryba turėtų atsistatydinti. Vakar teismų taryba tokio siūlymo net nesvarstė.
Kodėl taryba turi atsistatydinti? Tegul tie nežiniukai patys atsistatydina! Kiek žmonių buvo pas Prezidentą atėję, keturi? Argi tai taryba? Taryba - kolegialus organas. Joje dirba per dvidešimt žmonių, - stebėjosi V.Margevičius.
Gal čia naujos generacijos teisininkai dabar atsiranda, kurie pretenduoja dabar į teisminę valdžią, - kėlė versiją Biržų teisėjas.
Beje, jis taip pat pareiškė, kad net negalvojęs, kad būsiąs pernai paskirtas į teisėjus, nes tie faktai buvo žinomi.
Pasidžiaugė įrašais
V.Greičius teigiamai įvertino V.Margevičiaus sprendimą atsistatydinti: Teisėjas vis dėlto pasielgė korektiškai. Įvertinęs situaciją, jis pats atsistatydino. Tokį teisėjo poelgį aš vertinu labai palankiai.
Aukščiausiojo Teismo pirmininkas tvirtino sieksiąs, kad ne tik visa teismų sistema taptų atviresnė, bet ir Teismų tarybos posėdžiuose galėtų dalyvauti visi norintieji.
Norėčiau, kad Teismų tarybos posėdžiai vyktų atvirai ir visa tarybos medžiaga būtų išplatinta. Iškilus šiai situacijai, aš manau, būčiau atsidūręs labai keblioje situacijoje, jeigu Teismų tarybos posėdis tuomet nebūtų fiksuojamas ir nebūtų daromas įrašas, - džiaugėsi galimybe įrodyti savo teisumą V.Greičius.
Pateikiau medžiagą žiniasklaidai ir visuomenei. Aš vis dėlto manau, kad Prezidentas įsigilins į šiuos klausimus ir tikiuosi, kad jis pakeis savo sprendimus ir mąstymą dėl manęs, - vylėsi Aukščiausiojo Teismo pirmininkas.
Pasak jo, yra Teismų tarybos narių, kurie patvirtino, jog gavo minėtą VSD pažymą apie V.Margevičių elektroniniu paštu ir su ja susipažino. Be to, apie tai, kad medžiaga buvo išsiuntinėta, V.Greičiui patvirtino Nacionalinės teismų administracijos kompiuterininkai, radę patvirtinimų kompiuterinėse laikmenose.
Paprašytas pakomentuoti paskleistą versiją, kad posėdžio protokolai galėjo būti sufalsifikuoti, V.Greičius sakė, kad jam tiesiog galva neišneša dėl tokių kaltinimų, nes protokolus patvirtina garso įrašas. Žurnalistams priminus, jog pasigirdo ir kaltinimų, kad suklastoti gali būti ir patys garso įrašai, Aukščiausiojo Teismo pirmininkas pamąstęs atsakė: Na, tada mes visi esame suklastoti.
Patikrinti kompiuteriai
Teismų tarybos narys ir Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas Julius Sabatauskas patvirtino, kad praėjusių metų birželį, prieš apsisprendžiant dėl V.Margevičiaus kandidatūros, jis gavo elektroninį laišką su VSD informacija. Pasak J.Sabatausko, analogiškus laiškus gavo ir Teismų tarybos nariai - parlamentaras Jonas Lionginas ir buvusi Seimo Pirmininko sekretoriato vadovė Rima Pumputienė.
J.Sabatausko teigimu, Seimo kompiuterininkai patikrino ir nustatė, kad laiškai yra autentiški. Kaltinimai, kad ir jie gali būti suklastoti, yra neįtikimi, kadangi, kaip nustatė kompiuterių specialistai, duomenis reikėtų suklastoti penkiose tarnybinėse stotyse, per kurias laiškai keliavo.
Toks pat kompiuterinių sistemų patikrinimas vakar pradėtas ir Prezidentūroje bei Apeliaciniame teisme. Nė vienoje iš šių institucijų nerasta elektroninio laiško, kuriame būtų VSD pažyma apie V.Margevičių.
J.Sabatauskas, vertindamas Prezidentūros ir Aukščiausiojo Teismo konfliktą, vienareikšmiškai sakė, kad dėl tokios situacijos kalti Prezidento patarėjai, padarę darbo broką. Jie turėtų prisiimti atsakomybę ir atsiprašyti V.Greičiaus, - pareiškė parlamentinio komiteto pirmininkas.
Šalies vadovas laukia
Nesantaikos įžiebėju laikomas Prezidento patarėjas H.Šinkūnas, žiniasklaidoje jau atvirai pavadintas melagiu, vakar visomis išgalėmis vengė žurnalistų. Į Teismų tarybos posėdį jis atvyko pavėlavęs ir, netikėtai pasirodęs salėje, lengvai prasmuko pro žiniasklaidos atstovus.
Prezidento patarėjas gudrybės ėmėsi ir pasibaigus posėdžiui - luktelėjo salėje, kol žurnalistai ėmė kalbinti kitą pašnekovą, ir tuomet vėl bandė išsmukti laukan. Į visus iš paskos puolusių žurnalistų klausimus H.Šinkūnas atsakė vienintele fraze jokių komentarų ir įsėdo į jo jau laukusį Prezidentūros automobilį.
Vakar pavakarę iš Prezidentūros pasklido informacija apie H.Šinkūno atsistatydinimą. Prezidentas V.Adamkus pranešė jau prieš porą dienų gavęs savo patarėjo atsistatydinimo prašymą, tačiau sprendimo dar nepriėmęs.
Aš prieš porą dienų esu gavęs jo pareiškimą, norą pasitraukti, jis guli ant mano stalo, bet mano sprendimas bus padarytas tada, kai aš gausiu pakankamai informacijos, - vakar sakė V.Adamkus.
H.Šinkūnas Prezidento patarėju teisės klausimais tapo pernai gegužę, kai iš šių pareigų pasitraukė Konstitucinio Teismo teisėja tapusi Toma Birmontienė. Iki to laiko 32-ejų metų H.Šinkūnas dirbo Lietuvos banke teisininku ir asistentu Vilniaus universiteto Valstybės ir teisės teorijos ir istorijos katedroje.
Vakar kalbėdamas per radiją Seimo Pirmininkas Artūras Paulauskas palaikė V.Greičių ir sakė, kad dabar reikėtų sumažinti aistras bei pripažinti klaidą, kad buvo paskirtas žmogus, nevertas teisėjo vardo, o po to susėsti ir ramiai kalbėtis.
Tačiau Prezidentas kol kas, atrodo, nėra linkęs pripažinti savo komandos klaidų. Žurnalistų paklaustas, ar neketina atsiprašyti V.Greičiaus, šalies vadovas atsakė: Ką, jūs juokaujat? Asmuo, kuris prieš visą Lietuvą sako, kad jis man suteikė informaciją, su kuriuo aš buvau susitikęs keturis kartus, nė žodžio nėra ištaręs, aš noriu jūsų paklausti, kas ką turi atsiprašyti?


Haroldas Šinkūnas


Haroldas Šinkūnas

Baigė Ignalinos vidurinę mokyklą, VU Teisės fakultete – teisę, po to – podiplomines (LL.M.) studijas Frankfurto universiteto Teisės fakultete (Frankfurtas prie Maino, Vokietija).

2004 m. spalio 8 d. VU Teisės fakultete apgynė disertaciją tema „Teisėjų nepriklausomumo įtvirtinimas Lietuvos teisinėje sistemoje", socialinių mokslų teisės krypties daktaras.

Apie 1998-2000 m. Lietuvos banko (LB) Kredito įstaigų priežiūros departamento Bankrutuojančių kredito įstaigų skyriaus vyriausiasis juriskonsultas.

2005–2006 m. balandžio mėn. Respublikos Prezidento patarėjas teisės klausimais, Teisės departamento vadovas. VU Teisės fakulteto Valstybės ir teisės teorijos ir istorijos, vėliau – Viešosios teisės katedros asistentas, docentas. Šiuo metu Vokietijos teisės centro direktoriusIgnalinos rajono sav. inf. Veda seminarus. Apie 1998–2002 m. skaitė Politinių ir teisinių teorijų istorijos, Politologijos kursus VU Teisės f. II kurso studentams.

Nuo 1998 m. lapkričio 16 d. darbo grupės įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių turto arešto tvarką, nuostatoms išnagrinėti ir reikiamų teisės aktų (jų pakeitimų) projektams parengti, narysLR MP 1998 m. lapkričio 16 d. potvarkis Nr. 370
Nuo 2005 m. liepos 20 d. Darbo grupės pateikti pasiūlymams dėl teisės aktų, reglamentuojančių pretendentų į teisėjus atranką, teisėjų skyrimą ir jų karjerą bei kitus su teismais susijusius klausimus, tobulinimo, vadovasDėl darbo grupės sudarymo.


Haroldas Šinkūnas

Baigė Ignalinos vidurinę mokyklą, VU Teisės fakultete – teisę, po to – podiplomines (LL.M.) studijas Frankfurto universiteto Teisės fakultete (Frankfurtas prie Maino, Vokietija).

2004 m. spalio 8 d. VU Teisės fakultete apgynė disertaciją tema „Teisėjų nepriklausomumo įtvirtinimas Lietuvos teisinėje sistemoje", socialinių mokslų teisės krypties daktaras.

Apie 1998-2000 m. Lietuvos banko (LB) Kredito įstaigų priežiūros departamento Bankrutuojančių kredito įstaigų skyriaus vyriausiasis juriskonsultas.

2005–2006 m. balandžio mėn. Respublikos Prezidento patarėjas teisės klausimais, Teisės departamento vadovas. VU Teisės fakulteto Valstybės ir teisės teorijos ir istorijos, vėliau – Viešosios teisės katedros asistentas, docentas. Šiuo metu Vokietijos teisės centro direktoriusIgnalinos rajono sav. inf. Veda seminarus. Apie 1998–2002 m. skaitė Politinių ir teisinių teorijų istorijos, Politologijos kursus VU Teisės f. II kurso studentams.

Nuo 1998 m. lapkričio 16 d. darbo grupės įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių turto arešto tvarką, nuostatoms išnagrinėti ir reikiamų teisės aktų (jų pakeitimų) projektams parengti, narysLR MP 1998 m. lapkričio 16 d. potvarkis Nr. 370
Nuo 2005 m. liepos 20 d. Darbo grupės pateikti pasiūlymams dėl teisės aktų, reglamentuojančių pretendentų į teisėjus atranką, teisėjų skyrimą ir jų karjerą bei kitus su teismais susijusius klausimus, tobulinimo, vadovasDėl darbo grupės sudarymo.

Dirbdamas prezidento patarėju, Haroldas Šinkūnas ir Biržų apylinkės teismo pirmininkas Valentas Margevičius buvo tapę 2006 m. balandį kilusio Teismų tarybos ir prezidento skandalo pagrindiniais veikėjaisH.


Vidas Mačiulis

Vidmantas (Vidas) Mačiulis (g. 1946 m. sausio 18 d. Miškiniuose, Raudondvario valsčius, Kauno apskritis) – Lietuvos televizijos žurnalistas, publicistas, redaktorius.

1964 m. baigė Kulautuvos vidurinę mokyklą. 1964–1965 m. dirbo Miškinių bibliotekos vedėju. 1964–1970 m. Vilniaus universiteto Kauno fakultete studijavo žurnalistiką.

1965 m. pradėjo žurnalisto darbą Kauno rajono laikraščio „Komunizmo vėliava“ redakcijoje. 1968–2003 m. Lietuvos radijo ir televizijos (LRTV) transliacijų grupės Kaune korespondentas, išleidėjas, laidų vedėjas, redaktorius, vyresnysis redaktorius, 1979–1992 m. LTV skyriaus vedėjas, nuo 1993 m. LTV Kauno programų direktoriaus pavaduotojas. Rengė televizijos žurnalus „Kaunas“, „Studijų dienos“, informacines-publicistines laidas „Savaitės aidai“, „Sekmadienio rytą“ (kartu su kitais redakcijos žurnalistais), nuo 1992 m. sausio 11 d. savaitinę laidą „Krepšinio pasaulyje“.  VšĮ „Ketvirtoji valdžia“ direktorius. https://rekvizitai.vz.lt/imone/ketvirtoji_valdzia/ 2004–2005 m. „Pūko“ televizijos direktorius. Iki 2009 m. Lietuvos regionų televizijoms, 2010–2013 m. televizijoje „Sport1“, 2013–2016 m. BTV, o nuo 2016 m. rudens – „Lietuvos ryto“ televizijoje rengė laidą „Krepšinio pasaulyje“. Vidas Mačiulis – Lietuvos krepšininkų draugas, 2008-09-16http://www.kaunozurnalistai.lt/11251/krepsinio-pasaulyje.html

Nuo 1990 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos Kauno skyriaus valdybos pirmininkas. http://www.kaunozurnalistai.lt/11262/virsutinis/apie-skyriu.html Lietuvos sporto žurnalistų federacijos narys, Lietuvos žurnalistų sąjungos valdybos narys, Nacionalinės žurnalistų kūrėjų asociacijos valdybos, Lietuvos žurnalistų ir leidėjų etikos komisijos narys.
thumb|180px|Vidas Mačiulis, kalbinantis Antaną Sireik

2022 m. spalio 11 d.
V. Putvinskio g. 48
44211 Kaunas
tel./faks (8-37 422 577)
lzs.kaunas@gmail.com
+370 698 17188
Iš dovanų knygos ,,Dar palūkėki pusamžio krize!
***
Braška kūnas, dreba keliai, krenta dantys - sveika senatve
***
Sendamas tik per skausmus dantis sukandęs gali ką nors nuveikti
***
Amžiaus viduryje naujų pojūčių sukelia tik nauji simptomai
***
Senatvė turi tris panašumus. Pirmas - sutrikusi atmintis. Hm... Kokie gi kiti du?
***
Kadaise buvau tokia neryžtinga... O dabar gailiuosi...
***
Sulaukus brandaus amžiaus neverta pernelyg nerimauti, kad protas nuslysta į šalį. Svarbu, kad jis grįžtų atgal.
***
Kai žvakutė kainuoja daugiau už gimtadienio tortą, metas atsisveikinti su jaunyste
***
Ir dabar turiu tai, ką turėjau prieš 20 metų, tik vaizdas nekoks
***
Pusamžis yra tada, kai amžių išduoda pusiaujas
***
Perkopus pusamžį žmona liepia įtraukti pilvą, ir jai nė motas, kad jau seniausiai jį įtraukei
***
Jeigu gyvenčiau iš naujo, daryčiau tas pačias klaidas, tik nebelaukčiau taip ilgai
***
Tik jauni miršta nesugedę
***
Kad ką bedaryčiau, viskas yra arba nepadoru, arba nelegalu, arba didina antsvorį
***
Kai tik suaugi ir pasisemi pakankamai žinių, supranti, kad esi per senas ir bejėgis
***
Esu tokio amžiaus, kai mano nugara šėlioja dažniau negu aš pati
***
Kai norisi atsistoti ir užleisti vietą moteriai, bet neprisiverti pajudėti - vadinasi, sensti
***
Dažniausias svorių kilnojimo pratimas sulauks pusamžio - pakilti iš krėslo
***
Rūkau cigarus dėl to, kad mano amžiaus žmogui baisu neturėti ko įsitverti
***
Pasilenkus užsirišti batraiščių ir po akimirkos svarstau: hmm, ką gi aš ruošiausi daryti?
Dail. Algimantas Snarskis
Apie skyrių
LŽS KAUNO APSKRITIES SKYRIUS
V.Putvinskio g. 48, LT- 44211, Kaunas; tel. (8-37) 422 577; 8-698 17 188;
el.p. lzs.kaunas@gmail.com
Įm.kodas 193413282; a/s LT31 7300 0100 0224 8443, Swedbank , b/k 73000
ISTORIJA. 1922 metais Kaune buvo įkurta Lietuvių rašytojų ir žurnalistų sąjunga. 1929-aisiais LŽS tapo savarankiška organizacija. Pokario metais Lietuvos spaudos, radijo ir televizijos darbuotojai priklausė TSRS žurnalistų sąjungai. 1960 m. įkurtas Kauno skyrius, kuriam iki 1968 metų vadovavo “Kauno tiesos” redaktorius Zenonas Baltušnikas, o 1968 - 1989 metais – Lietuvos radijos ir televizijos Kauno redakcijos vyr. redaktorius Zenonas Lapinskas (1928-1991).
1989-aisias, atkūrus savarankišką Lietuvos žurnalistų sąjungą, po metų Kauno skyriaus pirmininku buvo išrinktas žurnalistas Vidas Mačiulis, kuris šiose pareigose yra iki šiol. LŽS vykdomojo komiteto nutarimu, 1991 metais Kauno skyriui buvo suteiktos juridinio asmens statusas. Kauniečių narių prašymu 1997 metais įregistruotas LŽS Kauno apskrities skyrius,
VALDYMAS. Skyriui, vienijančiam Kauno miesto, Kaišiadorių, Kauno, Kėdainių, Jonavos, Prienų, Raseinių rajono žurnalistus, vadovauja visuotiniame susirinkime ketveriems metams renkama LŽS apskrities skyriaus valdyba.
VALDYBA. Pirmininkas – Vidas Mačiulis, nariai – Vladimiras Beresniovas, Dalia Teišerskytė, Birutė Mačienė, Virginija Grigaliūnienė, Vaida Girčė, Ieva Dyraitė, Teodoras Biliūnas ir Erikas Ovčarenko. Ši valdyba Kauno apskrities skyriaus narių susirinkime, įvykusiame 2020 01 11, išrinkta ketveriems metams
NARIAI. 1989 metais LŽS Kauno skyriaus įskaitoje buvo 37 kauniečiai žurnalistai, 1991 m. – 90 , 2003 m. - 201. 2010 metais skyriuje yra 158 nariai. Apskrityje veikia 6 pirminės organizacijos. 2004 metų vasario 16-ąją žurnalistas Vytautas Andrejaitis įkūrė žurnalistikos senjorų klubą “Mes”, kurio pirmininiku 2009 metais išrinktas Vladimiras Beresniovas.
RENGINIAI. Skyrius žurnalistams organizuojami seminarai, parodos, knygų ir leidinių aptarimai, susitikimai, pagerbiami sąjungos nariai. Paskutinį senųjų metų šeštadienį, taip pat gegužės mėnesio antrąjį šetadienį , rengiamos tradicinės žurnalistų šventės, paskelbiami kūrybinių premijų, taip pat „Žurnalistikos riterio“ ir „Špilkos“ laureatai.
TRADICIJOS. 1993 metais atgaivinti ikikarinėje Lietuvoje rengti tradiciniai Kauno žurnalistų Spaudos baliai. Kasmet antrąjį gegužės šeštadienį organizuojamos Spaudos atgavimo, kalbos ir knygos dienai skirtos šventės. Žurnalistų kavinėje „Vasaros olimpas“ vykstančiuose renginiuose kasmet (nuo 1996-ųjų) kūrybingiausiems LŽS nariams įteikiami „Gintariniai parkeriai“ ir diplomai.
TURTAS. LŽS Kauno apskrities skyrius turi Žurnalistų namus, kurių bendras plotas yra 404 kv. m. ir 200 vietų lauko kavinę. 1999 metais LŽS Kauno apskrities skyriaus valdyba įsteigė viešąją įstaigą „Ketvirtoji valdžia“, kuri įkūrė restoraną, alaus barą, kavinę, spaudos konferencijų salę. Dabar šios patalpos yra nuomojamos.
LŽS Kauno apskrities skyriaus ataskaitinis ir rinkiminis susirinkimas, įvykęs 2020-ųjų sausio 11-ąją, ketveriems metams išrinko naują valdybą:
Buvusi LŽS KAUNO APSKRITIES SKYRIAUS VALDYBA ( 2016 01 09 - 2020 01 11)
Buvusi LŽS KAUNO APSKRITIES SKYRIAUS VALDYBA ( 2012 01 07 - 2016 01 09)
BUVUSI LŽS KAUNO APSKRITIES SKYRIAUS VALDYBA (2007 12 29 - 2012 01 07)
Lietuvos žurnalistų sąjungos Kauno apskrities skyriaus valdyba ketveriems metams išrinkta visuotiniame skyriaus narių susirinkime, įvykusiame 2007 12 29. Visi išrinktieji taip pat atstovauja Kauno apskritį LŽS taryboje.
IŠ PRAEITIES...
PRIEŠ 86 METUS
PETRAS PŪKELIS
,,IERARCHIJA"
Tarp kolegų pasidairius,
yra giminės įvairios,
Nors, kas skaito tik gazietą,
gal būt, to nepastebėtų.
Yra giminė - vyriausių,
Jie tarp raštų įsirausę,
Nors minkštoką turi kėdę.
bet labai nesaugiai sėdi.
Jei su plunksna ką nors daro,
tai parašo žodį svarų,
O jeigu parašo nieką,
tai nelaiko tai per grieką.
Paskiau eina sekretoriai,
žmonės nelabai padorūs.
Šitie žmonės visą laiką
tik ką nors nubraukti taiko.
Ir didžiausią nuo jų kančią
tai reporteriai iškenčia.
Nubraukė eilutę, kitą,
ot ir nėra poros litų...
(1934 metai. Iš pirmojo Lietuvos žurnalistų sąjungos metraščio)
KLAUSIMĖLIS
Warning: include(/usr/home/fs/www/templates/zurnalistai/modules/apklausa.php): failed to open stream: No such file or directory in /home/fs/www/templates/zurnalistai/modules/shonas.php on line 15
Warning: include(): Failed opening '/usr/home/fs/www/templates/zurnalistai/modules/apklausa.php' for inclusion (include_path='.:/usr/share/pear:/usr/share/php') in /home/fs/www/templates/zurnalistai/modules/shonas.php on line 15
Radai klaidą?
Rašyk (el.p. lzs.kaunas@gmail.com)


Vidas Mačiulis


Psichiatrija Lietuvoje

Psichiatrija Lietuvoje – Lietuvos medicinos dalis; psichiatrija.

thumb|right|350px|Skulptūra Respublikinėje Vilniaus psichiatrijos ligoninės teritorijoje
Lietuvoje dominuoja gydymas vaistais. Psichoterapija sunkiai prieinama. Valstybinė ligonių kasa per mažai ir neadekvačiai finansuoja psichoterapijos paslaugas.

Viena didžiausių problemų Lietuvoje – psichikos sveikatos priežiūros specialistų – ypač psichoterapeutų – trūkumas. Jų etatai daugelyje pirminių psichikos sveikatos centrų (PSC) nenumatyti, o galimybių teikti ir antrinio lygio paslaugas PSC centrai neišnaudoja. Iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšų finansuojami psichoterapijos 24 seansai per kalendorinius metus Individualios psichoterapijos seansai vyksta ne rečiau kaip 1-2 kartus per savaitę. Iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų mokama ne daugiau kaip už 24 seansus vienam pacientui per kalendorinius metus. Įvertinus psichoterapinio gydymo reikalingumą ir suderinus su teritorine ligonių kasa, iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų gali būti mokama ir už didesnį seansų skaičių. Grupinės psichoterapijos seansai vyksta ne rečiau kaip 1-2 kartus per savaitę. Iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų mokama ne daugiau kaip už 24 seansus vienam pacientui per kalendorinius metus. Mokėjimo suma skaičiuojama už kiekvieną asmenį, dalyvaujantį grupiniame seanse. Pvz., grupiniame seanse dalyvauja 7 pacientai, mokėjimo suma iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų – 7 x N Lt.
Psichologas-psichoterapeutas pacientus į psichoterapijos seansus priima tik po gydytojo psichiatro ar gydytojo psichoterapeuto konsultacijos. Vieną kartą per mėnesį, norėdamas įvertinti ligonio sveikatos būklę, gydytojas psichoterapeutas arba gydytojas psichiatras konsultuoja psichologo-psichoterapeuto pacientus, kuriems per mėnesį buvo suteikta ne mažiau kaip 4 psichoterapijos seansai. Už tai apmokama kaip už konsultaciją. Jų ilgalaikei terapijai nepakanka. Formaliai yra numatyta galimybė, kad įvertinus psichoterapinio gydymo reikalingumą ir suderinus su teritorine ligonių kasa, iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų gali būti mokama ir už didesnį seansų skaičiųDėl Pirminio, antrinio ir tretinio lygių psichiatrijos ir psichoterapijos paslaugų teikimo suaugusiesiems reikalavimų bei bazinių kainų tvirtinimo (1999 m.). Valstybinėje psichikos sveikatos strategijoje numatyta psichoterapijos paslaugų plėtra iki šiol nėra tinkamai įgyvendintaPsichoterapijos raida Lietuvoje // GYDYMO menas (Vilniaus psichoterapijos ir psichoanalizės centro psichologė psichoterapeutė Liudmila Andrikienė, Humanistinės ir egzistencinės psichologijos instituto direktorius, Rytų Europos egzistencinės terapijos asociacijos prezidentas VU prof. Rimantas Kočiūnas ir VU docentas gydytojas psichoterapeutas Eugenijus Laurinaitis).

Daliai pacientų visiškai nereikia medikamentinio gydymo. Medikai dalį psichinės sveikatos profilaktinių programų turėtų perduoti ugdymo įstaigoms (vaikų darželiams, mokykloms). Aktyviau galėtų veikti psichologai, socialiniai darbuotojai, slaugytojos, kuriuos paruošti trunka trumpiau nei psichiatrus. Be to, daugeliu atveju žmonėms priimtiniau kreiptis į šiuos specialistus, o ne į psichiatrus. Į psichikos sveikatos stiprinimą būtina įtraukti visuomenę – švietimo, socialinės apsaugos įstaigas, darbdavius, bendruomenę, kadangi žmogaus psichikos sveikata priklauso ne tik nuo jų įgimtų ir įgytų savybių, bet ir nuo jį supančios aplinkos, kurioje jis gyvena. Būtina dar ankstyvoje vaikystėje rūpintis dvasiškai stiprios asmenybės vystymuisi, kadangi vaiko charakteris formuojasi iki 12 metų. Psichikos sveikatos specialistai galėtų konsultuoti pedagogus, skaityti paskaitas mokytojams, tėvams, vaikamsGydytojai psichikos sveikata siūlo rūpintis jau darželiuose(Interviu)  (Raimundas Alekna, Vilniaus psichoterapijos ir psichoanalizės centro direktorius)

Kokių svarbiausių dalykų ieškote pirkdami baldus?
– Patogumo: Jei ketinate ilgai sėdėti ant tam tikro baldo, svarbu įsitikinti, kad jis yra patogus. Kai kuriais atvejais tai reiškia, kad reikia įsigyti specialios rūšies pagalvėlę ar pagalvėlę.
– Stilius: Taip pat turite įsitikinti, kad perkamas baldas dera prie kitų jūsų namų interjero elementų. Jei jūsų namai modernūs, tikriausiai nenorėsite pirkti antikvarinių baldų, ir atvirkščiai.
– Praktiškumas: Taip pat turite įsitikinti, kad perkamas baldas yra praktiškas. Pavyzdžiui, jei turite vaikų, turite pirkti baldus, kuriuos lengva valyti.
– Ilgaamžiškumas: Galiausiai, turite įsitikinti, kad perkamas baldas yra patvarus. Jei po kelių mėnesių baldai sulūžta, galite jų išvis nepirkti!
Kur turėtumėte pirkti baldus?
– Savo namuose: Jei persikraustote į naujus namus, dažnai galite nusipirkti reikiamų baldų iš išsikraustančių žmonių. Taip pat galite įsigyti baldų iš dėvėtų baldų parduotuvės, pavyzdžiui, "Gelbėjimo armijos".
– Internetinėse parduotuvėse: Net jei kraustotės į naujus namus, baldų galite įsigyti ir internetu. Tik turite įsitikinti, kad prieš ką nors pirkdami patikrinsite parduotuvės atsiliepimus ir įvertinimus. Baldų salonas Kaune ir specialisto patarimai.
Skaityti straipsnį “7 klausimai, kuriuos reikia užduoti sau renkantis baldus” »


Psichiatrija Lietuvoje

thumb|right|350px|Skulptūra Respublikinėje Vilniaus psichiatrijos ligoninės teritorijoje
Lietuvoje dominuoja gydymas vaistais. Psichoterapija sunkiai prieinama. Valstybinė ligonių kasa per mažai ir neadekvačiai finansuoja psichoterapijos paslaugas.

Viena didžiausių problemų Lietuvoje – psichikos sveikatos priežiūros specialistų – ypač psichoterapeutų – trūkumas. Jų etatai daugelyje pirminių psichikos sveikatos centrų (PSC) nenumatyti, o galimybių teikti ir antrinio lygio paslaugas PSC centrai neišnaudoja. Iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšų finansuojami psichoterapijos 24 seansai per kalendorinius metus Individualios psichoterapijos seansai vyksta ne rečiau kaip 1-2 kartus per savaitę.


Psichiatrija Lietuvoje

thumb|right|350px|Skulptūra Respublikinėje Vilniaus psichiatrijos ligoninės teritorijoje
Lietuvoje dominuoja gydymas vaistais. Psichoterapija sunkiai prieinama. Valstybinė ligonių kasa per mažai ir neadekvačiai finansuoja psichoterapijos paslaugas.

Viena didžiausių problemų Lietuvoje – psichikos sveikatos priežiūros specialistų – ypač psichoterapeutų – trūkumas. Jų etatai daugelyje pirminių psichikos sveikatos centrų (PSC) nenumatyti, o galimybių teikti ir antrinio lygio paslaugas PSC centrai neišnaudoja. Iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšų finansuojami psichoterapijos 24 seansai per kalendorinius metus Individualios psichoterapijos seansai vyksta ne rečiau kaip 1-2 kartus per savaitę. Iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų mokama ne daugiau kaip už 24 seansus vienam pacientui per kalendorinius metus.


Alfonsas Vileita

Alfonsas Vileita (g. 1930 m. gegužės 15 d. Lazdinėliuose, Švenčionių rajonas) – teisininkas, teisėtyrininkas civilistas, autorių teisių specialistas, Vilniaus universiteto (VU) docentas, Lietuvos įstatymų komentarų bendraautoris.

1956 m. baigė Vilniaus valstybinis universiteto Teisės fakultetą, įgijo teisininko kvalifikaciją.

Seimo Valstybės ir teisės komiteto patarėjas, Lietuvos autorių teisių gynimo asociacijos agentūros juristas. Advokatas (nuo 1996 m.)Lietuvos Respublikos teisingumo ministro pranešimas.

Pradžia
Paieška
Paprasta paieška
Dokumentų paieška
Detali teisės aktų paieška
Detali teisės aktų projektų paieška
Vedlys
Mano vykdytos paieškos
Peržiūrėti dokumentai
Vertinimų vidurkis:
0
LT
LT
?
Pretendentai į kandidatus į Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjus
Rūšis:
Informacija
Dokumento nr.:
Reg. data:
1996-02-16
Institucija:
Seimo Pirmininkas
Būsena:
Parengtas
Chronologija
1996-02-16
Parengtas
1996-02-17
Įsigalioja
Eurovoc terminai:
Nėra
Parengė:
Kalba:
Lietuvių
Ryšys su ES teisės aktais:
Nėra
Dokumento struktūra
Padaryti matomą:
Rodyti tik:
Susijusi informacija
Pakeistas dokumentas (
)
Negalioja de jure (
)
Netaikoma (sustabdoma) teismo nutarimu (
)
Laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Atstatyto laikinai sustabdyto galiojimo TA (
)
Susiję dokumentai (
)
Dokumento tekstas
Spausdinti
Komentaras dokumentui
Antraštė
*
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Pridėti
???upload.NONE.UNSPECIFIED.emptyMessage???
???upload.NONE.UNSPECIFIED.header???
Siuntėjas
Vardas
*
Pavardė
*
Organizacija
Siuntėjo adresas
Adresas
El. pašto adresas
*
Kontrolinis laukas
Siųsti
Dokumento pateikimas Seimui
???submitted.???
Uždaryti
Siunčiama


Alfonsas Vileita

1956 m. baigė Vilniaus valstybinis universiteto Teisės fakultetą, įgijo teisininko kvalifikaciją. 1961 m. įstojo į aspirantūrą. 1967 m. birželio 22 d. apgynė disertaciją tema „Asmeniniai neturtiniai teisiniai santykiai pagal tarybinę civilinę teisę“, teisės mokslų mokslų kandidatas (socialinių mokslų teisės krypties daktaras)Lietuvos mokslo potencialas .


Alfonsas Vileita

1956 m. baigė Vilniaus valstybinis universiteto Teisės fakultetą, įgijo teisininko kvalifikaciją. 1961 m. įstojo į aspirantūrą. 1967 m. birželio 22 d. apgynė disertaciją tema „Asmeniniai neturtiniai teisiniai santykiai pagal tarybinę civilinę teisę“, teisės mokslų mokslų kandidatas (socialinių mokslų teisės krypties daktaras)Lietuvos mokslo potencialas .

Iki 1969 m. Lietuvos mokslų akademijos Ekonomikos instituto mokslinis bendradarbis. Nuo 1969 m. VU Teisės fakulteto Civilinės teisės ir civilinio proceso katedros vyr. dėstytojas, docentas. Dėstė civilinę teisę (bendroji ir specialioji dalys).


Lietuva 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse

Lietuvos sportininkai dalyvavo 2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse. Tai yra penkioliktos olimpinės žaidynės Lietuvai kaip nepriklausomai valstybei.

2011 m. Rūta Meilutytė Europos jaunimo olimpiniame festivalyje pagerino nacionalinį rekordą ir įvykdė olimpinį normatyvą, bet Europos jaunimo olimpinis festivalis nebuvo įtrauktas į FINA tvarkaraštį ir dėl šios priežasties normatyvas nebuvo užskaitytas. 2012 m. sausį Meilutytei pavyko užfiksuoti normatyvą ir FINA tvarkaraštyje esančiose varžybose. 2011 m. spalio 16 d. baigėsi vyrų plento dviračių pasaulio ir Europos turas. Pasaulio turas, kuriame 1-15 vieta užėmusios šalys kovoje dėl 4-5 sportininkų olimpiadoje, Lietuvai sėkmingas nebuvo – šalis liko 34 vietoje vos su dvejais taškais, kuriuos iškovojo Tomas Vaitkus. Europos ture pirmos šešios valstybės, negavusios kvotų pasaulio ture, pelnė po tris vietas, bet Lietuva sąraše užėmė septintąją vietą ir galiausiai iškovojo dvi vietas olimpinėse žaidynėse, bei vienas Lietuvos dviratininkas gavo teise startuoti laiko intervalo rungtyje. Daugiausiai taškų Lietuvai Europos ture pelnė Aidis Kruopis ir Gediminas Bagdonas. Žirgų sporto varžybų kvalifikacijoje konkūrų Rytų Europos grupėje kvalifikacijoje 29-ioms valstybės buvo skirtas vos dviejų sportininkų limitas visam regionui. Lietuvos atstovas Benas Gutkauskas reitinge užimė ketvirtą vietą ir tarp dviejų laimingųjų nepatenko. 2011 m. gruodžio 18 d. pasibaigė pasaulio buriavimo čempionatas po kurio paaiškėjo, kad Lietuva pirmą kartą istorijoje vienu metu startuos daugiau nei vienoje buriavimo klasėje olimpinėse žaidynėse. Juozas Bernotas taip pat tapo pirmuoju Lietuvą atstovausiančiu burlentininku. 2012 m. vasario 29 d. LTOK paskelbė prašysiantis vardinių kvietimų šaulei Dainai Gudzinevičiūtei ir tenisininkui Ričardui Berankiui. 2012 m. pasaulio treko čempionate Lietuvos moterų sprinto komanda užėmė septintą vietą užfiksavusios 33,544 s laiką, bet vėliau teisėjų sprendimu buvo pažemintos į paskutinę vietą ir paskutinis Europos kelialapis atiteko Ukrainai. 2012 m. balandžio 29 d. pasibaigus badmintono kvalifikacijai paaiškėjo, kad 2008 m. olimpinių žaidynių dalyviai Kęstutis Navickas ir Akvilė Stapušaitytė į Londono olimpines žaidynes nepateko per plauką. Dėl traumos ilgą laiką nežaidusiam Navickui pasaulio reitinge reikėjo aplenkti 4 varžovus, o Stapušaitytei 1 varžovę. 2012 m. gegužės 3 d. paskelbtuose badmintono kvalifikaciniuose rezultatuose pasaulio badmintono federacija padidino moterų dalyvių skaičių ir Stapušaitytei suteiktas kelialapis, 73 vietą užėmęs Navickas liko be olimpiados, o papildomos vietos buvo atiduotos į top 200 nepatenkantiems Maldyvų ir Surinamo atstovams. 2012 m. gegužės 31 d. moterų pasaulio dviračių treko komanda iš 12 vietos nusmuko į 14 ir nepateko tarp 13 šalių, kurios gali deleguoti 3 ar daugiau plento dviratininkes. Nors Lietuva iškovojo 2 vietas olimpiadoje, viena vietą atėmė tarptautinė dviračių sąjungą ir atidavė ją skurdžioms arba silpnoms šalims. Iš viso vos 5 Lietuvos dviratininkai pelnė teisę startuoti olimpinėse žaidynėse – tai mažiausia Lietuvos dviračių sporto komanda per 20 metų. Nors Lietuva pelnė vietą sunkiosios atletikos olimpinėse varžybose 2012 m. birželio 9 d. paskelbtame šalių sąraše Lietuvos nebebuvo. 2012 m. birželio 22-24 d. Šiauliuose ir jų apylinkėse vyks Lietuvos dviračių sporto plento čempionatas, po kurio paaiškės galutinė Lietuvos dviračių plento rinktinės sudėtis 2012 m. olimpiadoje. Vienintelė Lietuvai atstovausianti dviračių plento atstovė moteris olimpiadoje išrinkta Rasa Leleivytė. Birželio 29 d. FINA suteikė teisę plaukime startuoti Mindaugui Sadauskui.OST invited  Liepos 19 d. Lietuvos dviračių sporto federacija paskelbė, kad Rasa Leleivytė dėl aptikto dopingo keičiama Inga Čilvinaitė. Liepos 20 d. tarptautinis olimpinis komitetas neleido pakeisti dviratininkės ir Lietuva pirmą kartą nuo nepriklausomybės atgavimo neturėjo nei vienos moters dviratininkės plento rungtyje

Aptiktas dopingas – senas kaip pasaulis
Ketvirtadienį nuo ankstyvo ryto LDSF atstovai bergždžiai mėgino susisiekti su Italijoje gyvenančia 23-ejų R. Leleivyte, kuriai, pagal nustatytą procedūrą, privalo perduoti informaciją apie Tarptautinės dviračių sporto sąjungos (UCI) priimtą sprendimą laikinai suspenduoti lietuvę.
Olimpiadai besirengusi dviratininkė tokios sankcijos susilaukė dėl birželio viduryje Italijoje paimto šlapimo mėginio tyrimo rezultatų. R. Leleivytės organizme aptikta eritropoetino pėdsakų. Šis hormonas, skatinantis raudonųjų kraujo kūnelių gamybą, kaip dopingas jau ne vieną dešimtmetį vartojamas ištvermės sporto šakų atstovų, kadangi padidina organizmo aprūpinimą deguonimi.
Nors R. Leleivytės mėginys buvo paimtas ne varžybų metu, pagal Pasaulinį antidopingo kodeksą, „Vaiano Tepso“ (Italija) ekipai atstovaujančiai sportininkei gresia diskvalifikacija iki dvejų metų.
Tiesa, dviratininkė turi teisę reikalauti ištirti B mėginį, tačiau tai veikiausiai būtų padaryta tik po Londono olimpinių žaidynių. Todėl LDSF ketvirtadienį kreipėsi į Lietuvos tautinį olimpinį komitetą (LTOK), prašydama vietoje R. Leleivytės olimpiadai akredituoti 26-erių I. Čilvinaitę. Mandatinė komisija, po kurios Lietuvos rinktinė bus oficialiai akredituota Londono olimpinėse žaidynėse, Didžiosios Britanijos sostinėje vyks penktadienį.
„Kelialapis į olimpines dviratininkių plento lenktynes buvo skirtas Lietuvai, o ne asmeniškai R. Leleivytei. Be to, mėginys, kuris sukėlė įtarimų, paimtas birželį, kai jau buvo praėjusi olimpinė atranka, todėl nemanau, kad kils kokių nors trukdžių sukeičiant sportininkes“, – aiškino LDSF generalinis sekretorius Vaclovas Šiugždinis.
Londone esantys LTOK atstovai DELFI taip pat patikino, kad problemų vietoje R. Leleivytės akredituojant I. Čilvinaitę kilti neturėtų.
Pasirengti – vos 10 dienų
„Diadora-Pasta Zara“ komandai iš Italijos atstovaujanti I. Čilvinaitė Londone startuos grupinėse lenktynėse ir asmeninėse lenktynėse laikui. Birželio pabaigoje Šiauliuose vykusiame Lietuvos čempionate ji laimėjo moterų grupines lenktynes.
„Inga neturi daug patyrimo, bet Lietuvos čempionate parodė, kad kovoti gali. Žinoma, daug geriau, kai sportininkas iš anksto žino, jog turės dalyvauti – tuomet ir pasirengimą galima tinkamai suplanuoti, ir psichologiškai nusiteikti“, – sakė V. Šiugždinis.
Pirmasis startas I. Čilvinaitės Londone laukia liepos 29 d.
Top naujienos
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams?
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...
Po raginimų Estijoje Lietuva rami: Rusijos atjungimas nebaisus, bet grėsmė gali slypėti kitur
Estijoje rugsėjį pasigirdus valdžios perspėjimams, kad reikia pasiruošti galimam elektros...
Karas Ukrainoje. Dėl Rusijos raketų smūgių po žeme įstrigo daugiau nei 100 kalnakasių rusai vėl atakavo Zaporižią
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Ekspertai: vieni gali gauti šildymo kompensaciją, bet net nesikreipia, kiti neturi reikalingų dokumentų
Sparčiai artėjant šildymo sezonui, kai kuriems gyventojams vis dar neaišku, kaip gauti būsto...
„Veidmainė“ liga: gluminantys simptomai ir pasekmės – nuo nevaisingumo iki onkologinių ligų
200 simptom ų, tarp kurių – ir labai netipiški, ilgi metai paieškų, daugybė tyrimų ir...
Gydytojas Morozovas aptarė skirtingus imuniteto stiprinimo būdus: veiksmingas tik vienas
Kaip visada, kai prasideda peršalimai ir slogos atsiranda paieškos. Ieško dviejų sudedamųjų:...
Per vestuves karaliui Karoliui III ir Camillai ašaros riedėjo ne iš džiaugsmo: tai buvo tikras siaubas
Britų karališkosios šeimos biografė teigia, kad 2005-aisiais įvykusių vestuvių dieną...
JT ir Raudonasis Kryžius įspėja apie artėjančias didelio masto kančias: dalyje planetos gyventi taps nebeįmanoma (1)
Per ateinančius dešimtmečius karščio bangos kai kuriuose pasaulio regionuose taps tokios...
Europos automobilių gamintojai prašo pagalbos: viltys dėl augimo nyksta
Europos automobilių gamintojai perspėjo, kad greičiausiai laukia dar vieni pardavimų mažėjimo...
Trys mokslininkės sukūrė unikalų ir itin maistingą produktą – tiks ir darželinukams, ir kariams, ir vegetarams
Vytauto Didžiojo universiteto Žemės ūkio akademijos (VDU ŽŪA) trijų mokslininkių komanda...


Invazinė rūšis

thumb|170px|Uosialapio klevo (Acer negundo) lapai ir vaisiai
thumb|170px|Gausialapių lubinų sąžalynas Naujojoje Zelandijoje
thumb|170px|Dygliavaisiai virkšteniai Nevėžio pakrantėse
thumb|170px|Kanadinėmis elodėjomis apžėlęs ežeras Vokietijoje
thumb|170px|Sosnovskio barščių sąžalynas Lenkijoje
thumb|170px|Kolorado vabalas (Leptinotarsa decemlineata)
thumb|170px|Rainuotasis vėžys (Orconectes limosus)
thumb|170px|Nuodėgulinis grundulas (Perccottus glenii)
thumb|170px|Raudonausis raštuotasis vėžlys (Trachemys scripta elegans)
thumb|170px|Kramerio žieduotųjų papūgų (Psittacula krameri) porelė
thumb|170px|Kanadinė audinė (Neovison vison)
thumb|170px|Paprastasis meškėnas (Procyon lotor)
thumb|170px|Mangutas (Nyctereutes procyonoides)

Invazinė rūšis – faunos ar floros rūšis, sparčiai plintanti už savo natūralaus arealo ribų ir daranti žalą vietinėms ekosistemoms, žemės ūkiui, kraštovaizdžiui ir t. t.glis.lt / Svetimžemės rūšys Platesne prasme invazinėmis rūšimis vadinamos ir tai vietai būdingos rūšys, tačiau dėl kažkokių priežasčių (priešų trūkumo, gamtinių sąlygų pasikeitimo) sparčiai besidauginančios ir nukonkuruojančios ne tiek prisitaikančias.

Žieduotoji Kramerio papūga (Psittacula krameri) nėra įtraukta į Lietuvos invazinių paukščių sąrašus. Šios rūšies pirmasis paukštis Lietuvoje oficialiai buvo pastebėtas Nidoje 2002 m., antrą kartą oficialiai vienas individas pastebėtas Druskininkuose, 2012 m., o vėliau Kaune, Klaipėdoje, nors iki 2016 m. jos stebėtos nereguliariai. 2016 m. buvo stebimos Vilniuje, Kalniškėse, Birštone ir Panevėžyje. 2017 ir 2018 m. stebėtos Vilniuje ir anksčiau paminėtose vietovėsedelfi.lt/grynas / Tai tikrai ne pokštas: Lietuvoje apsigyveno didžiulės ryškiaspalvės papūgos, Justinas Arlauskas, Rinatas Chairulinas, 2018 m. kovo 22 d.. Manoma kad jos Lietuvoje plinta, o tai gali labai neigiamai atsiliepti uoksuose perinčioms Lietuvos paukščių populiacijoms.

Lietuvoje XXI amžiaus pradžioje yra žinoma apie 20 invazinių gyvūnų rūšių.
 Lietuvoje invazinių gyvūnų rūšių sąrašas
 Kanadinė audinė (Mustela vison);
 Mangutas (Nyctereutes procyonoides);
 Paprastasis meškėnas (Procyon lotor); delfi.lt/grynas / Nufilmuotas nelauktas Žuvinto biosferos rezervato lankytojas, 2017 m. spalio 17 d.delfi.lt/grynas / Žuvinto biosferos rezervate - netikėtas svečias, 2017 m. spalio 10 d.
 Ondatra (Ondatra zibethica);
 Pilkoji žiurkė (Rattus norvegicus);
 Kanadinė berniklė (Branta canadensis);
 Amerikinis balinis vėžlys (Chrysemys picta);
 Raudonausis raštuotasis vėžlys (Trachemys scripta elegans);
 Nuodėgulinis grundalas (Perccottus glenii);
 Juodažiotis grundalas arba grundalas rubuilis (Neogobius melanostomus);
 Rainuotasis vėžys (Orconectes limosus);
 Žymėtasis vėžys (Pacifastacus leniusculus);
 Apželtkojis krabas (Eriocheir sinensis);
 Pietinė vijasraigė (Potamopyrgus antipodarum);
 Luzitaninis smalžys (Arion lusitanicus);
 Kolorado vabalas (Leptinotarsa decemlineata);
 Dreisena (Dreissena polymorpha);
 Jūrų gilė (Balanus improvisus);
 Kietašarvė šoniplauka (Pontogammarus robustoides);
 Ežerinė mizidė (Paramysis lacustris);
 Spygliuotoji vandens blusa (Cercopagis pengoi).

Europiniai paprastieji šakalai nėra įtraukti į invazinių ar netradicinių rūšių sąrašą. Apie juos 2015 metais buvo rašoma Lietuvos žiniasklaidoje, kada Šakių rajone buvo sumedžiotas pirmasis Lietuvoje paprastasis šakalasdelfi.lt/grynas / Lietuvoje sumedžiotas pirmasis šakalas – didžiulės bėdos pranašas, Rūta Levickaitė, 2015 m. balandžio 14 d.alfa.lt / Latvijos miškuose netoli Lietuvos sumedžiotas šakalas, 2014-01-10. Reaguojant į šį įvykį, šakalą norėta įrašyti į Lietuvos invazinių rūšių sąrašą, tačiau vėliau buvo surinkta medžiaga, kad šakalas plinta toli į šiaurę natūraliai be žmogaus įsikišimo bei nedaro didelės žalos vietinėms rūšis, todėl negali būti laikomas invazine rūšimi Golden Jackal in Lithuania, Arrival, Impact & Status. Paprastieji šakalai yra gerokai tolimesnių nuo Lietuvos pietinių kraštų gyvūnai, bet šiuo metu stebimi Estijoje, Latvijoje, Lenkijoje bei vakarinėje Ukrainoje dalyse


Invazinė rūšis

Žieduotoji Kramerio papūga (Psittacula krameri) nėra įtraukta į Lietuvos invazinių paukščių sąrašus. Šios rūšies pirmasis paukštis Lietuvoje oficialiai buvo pastebėtas Nidoje 2002 m., antrą kartą oficialiai vienas individas pastebėtas Druskininkuose, 2012 m., o vėliau Kaune, Klaipėdoje, nors iki 2016 m. jos stebėtos nereguliariai. 2016 m. buvo stebimos Vilniuje, Kalniškėse, Birštone ir Panevėžyje. 2017 ir 2018 m. stebėtos Vilniuje ir anksčiau paminėtose vietovėsedelfi.lt/grynas / Tai tikrai ne pokštas: Lietuvoje apsigyveno didžiulės ryškiaspalvės papūgos, Justinas Arlauskas, Rinatas Chairulinas, 2018 m. kovo 22 d.. Manoma kad jos Lietuvoje plinta, o tai gali labai neigiamai atsiliepti uoksuose perinčioms Lietuvos paukščių populiacijoms.


Invazinė rūšis

Žieduotoji Kramerio papūga (Psittacula krameri) nėra įtraukta į Lietuvos invazinių paukščių sąrašus. Šios rūšies pirmasis paukštis Lietuvoje oficialiai buvo pastebėtas Nidoje 2002 m., antrą kartą oficialiai vienas individas pastebėtas Druskininkuose, 2012 m., o vėliau Kaune, Klaipėdoje, nors iki 2016 m. jos stebėtos nereguliariai. 2016 m. buvo stebimos Vilniuje, Kalniškėse, Birštone ir Panevėžyje. 2017 ir 2018 m. stebėtos Vilniuje ir anksčiau paminėtose vietovėsedelfi.lt/grynas / Tai tikrai ne pokštas: Lietuvoje apsigyveno didžiulės ryškiaspalvės papūgos, Justinas Arlauskas, Rinatas Chairulinas, 2018 m. kovo 22 d.. Manoma kad jos Lietuvoje plinta, o tai gali labai neigiamai atsiliepti uoksuose perinčioms Lietuvos paukščių populiacijoms.

Lietuvoje XXI amžiaus pradžioje yra žinoma apie 20 invazinių gyvūnų rūšių.
 Lietuvoje invazinių gyvūnų rūšių sąrašas
 Kanadinė audinė (Mustela vison);
 Mangutas (Nyctereutes procyonoides);
 Paprastasis meškėnas (Procyon lotor); delfi.lt/grynas / Nufilmuotas nelauktas Žuvinto biosferos rezervato lankytojas, 2017 m. spalio 17 d.delfi.lt/grynas / Žuvinto biosferos rezervate - netikėtas svečias, 2017 m. spalio 10 d.
 Ondatra (Ondatra zibethica);
 Pilkoji žiurkė (Rattus norvegicus);
 Kanadinė berniklė (Branta canadensis);
 Amerikinis balinis vėžlys (Chrysemys picta);
 Raudonausis raštuotasis vėžlys (Trachemys scripta elegans);
 Nuodėgulinis grundalas (Perccottus glenii);
 Juodažiotis grundalas arba grundalas rubuilis (Neogobius melanostomus);
 Rainuotasis vėžys (Orconectes limosus);
 Žymėtasis vėžys (Pacifastacus leniusculus);
 Apželtkojis krabas (Eriocheir sinensis);
 Pietinė vijasraigė (Potamopyrgus antipodarum);
 Luzitaninis smalžys (Arion lusitanicus);
 Kolorado vabalas (Leptinotarsa decemlineata);
 Dreisena (Dreissena polymorpha);
 Jūrų gilė (Balanus improvisus);
 Kietašarvė šoniplauka (Pontogammarus robustoides);
 Ežerinė mizidė (Paramysis lacustris);
 Spygliuotoji vandens blusa (Cercopagis pengoi).


center|250px Valstybė Lietuva Miestas Kaunas Atidengtas 2011 m. birželio 4 d.Skulptorius Česlavas Dzvigajus

Popiežiaus Jono Pauliaus II paminklas Kaune – paminklas popiežiui Jonui Pauliui II Santakos parke, šalia Kauno Šv. Jurgio Kankinio bažnyčios. Skirtas paminėti popiežiaus 1993 m. apsilankymą Kaune. Paminklas atidengtas ir pašventintas 2011 m. birželio 4 d. ant kalnelio, kur popiežius lankėsi 1993 m. Klasikinio bronzinio kūrinio ant postamento autorius – Lenkijos skulptorius, Krokuvos dailės akademijos profesorius Česlavas Dzvigajus ().

 http://www.15min.lt/naujiena/miestas/kaunas/kaune-atidengtas-paminklas-popieziui-jonui-pauliui-ii-42-154246
 http://www.lrytas.lt/-13071613731305754972-kaune-atidengiamas-paminklas-popie%C5%BEiui-jonui-pauliui-ii.htm
 Paminklo popiežiui koncepcijos
 Diskusijos dėl paminklo

Kategorija:Kauno statiniai
Kategorija:Paminklai Lietuvoj


Algirdas Macius

Algirdas Macius (g. 1945 m. lapkričio 18 d.) – Kretingos rajono politikas, ilgametis Kūlupėnų apylinkės ir seniūnijos administratorius.

Savivaldybininko ir politiko karjerą pradėjo 1974 m. gegužės 14 d., išrinktas Kūlupėnų apylinkės darbo žmonių deputatų tarybos vykdomojo komiteto pirmininku.Vilija Macienė. Kūlupėnų istorija: 1917–1987. - Kūlupėnai: Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešoji biblioteka, 2007. - L. 22 1991 m. tapo Kūlupėnų apylinkės viršaičiu, 1995 m. paskirtas Kretingos rajono savivaldybės administracijos Kūlupėnų seniūnijos seniūnu. Nuo 2010 m. lapkričio mėn. – pensininkas.Vitalija Vitkauskienė. Iš darbo išėjo seniūnų seniūnas. - Pajūrio naujienos, 2010, lapkričio 19

Lietuvos centro sąjungos, nuo 2003 m. – Liberalų ir centro sąjungos, nuo 2010 m. – Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio narys.

Vyskupo M. Valančiaus gimtinės muziejaus tarybosVyskupo Motiejaus Valančiaus gimtinės muziejus  ir Kūlupėnų bažnyčios statybos komiteto (nuo 2006 m.) narys.Audronė Puišienė. Kūlupėnų bažnyčia kyla parapijiečių rūpesčiu. - Pajūrio naujienos, 2007, lapkričio 13 Buvęs Kretingos šilumos tinklų valdybosKretingiškiai pabijojo deginti grūdus. – Verslas: delfi.lt ir Lietuvos savivaldybių seniūnų asociacijos narys.

2009 m. apdovanotas diplomu ir premija už indėlį tvarkant vyskupo Motiejaus Valančiaus gimtinę Nasrėnuose,Vyskupo Motiejaus Valančiaus darbų ir idėjų tęsėjų pagerbimo ceremonija Telšiuose. - Naujienos. - Kretingos rajono savivaldybės Motiejaus Valančiaus viešoji biblioteka 2010 m. – Lietuvos savivaldybių seniūnų asociacijos padėka už ilgametį darbą bei nuopelnus Lietuvos savivaldai ir atminimo medaliu

2009 m. apdovanotas diplomu ir premija už indėlį tvarkant vyskupo Motiejaus Valančiaus gimtinę Nasrėnuose,Vyskupo Motiejaus Valančiaus darbų ir idėjų tęsėjų pagerbimo ceremonija Telšiuose. - Naujienos. - Kretingos rajono savivaldybės Motiejaus Valančiaus viešoji biblioteka 2010 m. – Lietuvos savivaldybių seniūnų asociacijos padėka už ilgametį darbą bei nuopelnus Lietuvos savivaldai ir atminimo medaliu.


Algirdas Macius


Algirdas Macius

Savivaldybininko ir politiko karjerą pradėjo 1974 m. gegužės 14 d., išrinktas Kūlupėnų apylinkės darbo žmonių deputatų tarybos vykdomojo komiteto pirmininku.Vilija Macienė. Kūlupėnų istorija: 1917–1987. - Kūlupėnai: Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešoji biblioteka, 2007. - L. 22 1991 m. tapo Kūlupėnų apylinkės viršaičiu, 1995 m. paskirtas Kretingos rajono savivaldybės administracijos Kūlupėnų seniūnijos seniūnu. Nuo 2010 m. lapkričio mėn. – pensininkas.Vitalija Vitkauskienė. Iš darbo išėjo seniūnų seniūnas. - Pajūrio naujienos, 2010, lapkričio 19

Lietuvos centro sąjungos, nuo 2003 m. – Liberalų ir centro sąjungos, nuo 2010 m. – Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio narys.

Vyskupo M. Valančiaus gimtinės muziejaus tarybosVyskupo Motiejaus Valančiaus gimtinės muziejus  ir Kūlupėnų bažnyčios statybos komiteto (nuo 2006 m.) narys.


Astravo atominė elektrinė

thumb|250px|Elektrinės statybos 2016 m.
Astravo atominė elektrinė (Astravo AE, oficialiai Baltarusijos AE, , ) – statoma 2 blokų (2400 megavatų) branduolinė jėgainė Baltarusijoje, netoli Mikailiškių (Šulninkų kaime), Astravo rajone, 20 km iki Lietuvos sienos. Kartu su infrastruktūra kainuos daugiau kaip 9 mlrd. JAV dolerių. Astravo AE statybą finansuoja Rusija. Elektrinėje veiks naujos kartos rusiški reaktoriai VVER-1200 (panašios konstrukcijos reaktoriai nuo 2007 metų veikia vienoje Kinijos atominių elektrinių).

Buvo teigiama, kad jau 2009 m. sausio 21 d. bus pradėta statyti gyvenamuosius namus, skirtus elektrinės statytojams.

2011 m. spalio mėn. sutartį dėl statybos sudarė Rusijos valstybinei bendrovei „Rosatom“ priklausanti uždaroji akcinė bendrovė „Atomstrojeksport“ ir Baltarusijos valstybės įmonė „Atominės elektrinės statybos direkcija“.Pasirašė sutartį dėl Astravo AE statybų

2016 m. gruodžio 28 dieną į Astravą atvežtas reaktoriaus korpusas.Savickas, E. (2019). Monstras šalia mūsų. Astravo AE gimimo istorija. Retrieved from Delfi.lt: https://www.delfi.lt/multimedija/astravas-monstras-salia-musu/monstras-salia-musu-astravo-ae-gimimo-istorija.d?id=75121538

Astravo rajono gyventojai sukūrė regioninę visuomeninę iniciatyvą „Astravo elektrinė – tai nusikaltimas“. Koordinatorius yra buvęs geografijos mokytojas Nikolajus Ulasevičius, gyvenantis Astravo rajone. Spalio 6 d. įteikė skundą Baltarusijos Aukščiausiajam Teismui dėl to, kad 2011 m. rugsėjo 15 dieną paskelbtas prezidento dekretas „Dėl atominės elektrinės dislokavimo ir projektavimo Baltarusijoje“ neatitinka Baltarusijos Konstitucijos, kurioje tvirtinama, kad Baltarusijos teritorija yra nebranduolinė zona.Dėl Astravo AE buvęs mokytojas padavė A. Lukašenką į teismą

2019 m. vasario 7 d. Jungtinių Tautų Poveikio aplinkai įvertinimo tarpvalstybiniame kontekste konvencijos narės nusprendė, kad Baltarusija pažeidė šios konvencijos sutarties punktus.Belarus picked site for Ostravyets NPP in violation of convention – Espo

2020 m. lapkričio 3 d. pirmajame bloke buvo pradėta tiekti elektra, o lapkričio 7 d. blokas prijungtas prie šalies elektros tinklų.Belarus' erstes AKW geht ans Netz Дорого и бесполезно? Лукашенко запустил БелАЭС и назвал Беларусь ядерной державой

2020 m. lapkričio 8 d. sustabdytas Astravo AE pirmas blokas, nes elektrinėje sprogo keli įtampos transformatoriai. Pirmas blokas darbą vėl atnaujino lapkričio 19 d.

2020 m. gruodžio 3 d. elektrinės pirmo bloko veikla vėl buvo sustabdyta, galimai dėl apgadintos avarinio aušinimo sistemos cisternos. Reaktorius į energetikos sistemą buvo įjungtas gruodžio 21 d.

2021 m. liepos 12 d. suveikus automatinei apsaugos sistemai, Astravo AE pirmas energijos blokas išjungtas.https://www.lrt.lt/naujienos/verslas/4/1449364/suveikus-automatinei-apsaugos-sistemai-isjungtas-pirmasis-astravo-ae-energijos-bloka

Pirmasis Astravo atominės elektrinės (AE) blokas atjungtas nuo tinklo suveikus automatinei apsaugos sistemai, Baltarusijos energetikos ministerijos pranešimą cituoja kanalas „NEXTA“.
Taip pat pranešama, kad šio atsijungimo priežastys nėra žinomos, tačiau radiacinis fonas nepakitęs nei pačioje jėgainėje, nei stebimose teritorijose.
Kaip savo „Telegram“ paskyroje nurodo Baltarusijos energetikos ministerija, atjungimas įvyko 12.57 val. Remiantis standartiniu algoritmu, jėgainės galia buvo sumažinta.
Ministerija taip pat nurodė, kad priežastys nustatinėjamos. „Generatoriaus atjungimo priežastys nustatinėjamos. Jas pašalinus, energijos blokas bus pradėtas eksploatuoti“, – skelbia Baltarusijos ministerija.
Lietuvos Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcijos atstovė Asta Mensonė LRT.lt informavo, kad apie Baltarusijos AE pirmojo bloko atjungimą nuo tinklo paskelbė Baltarusijos energetikos ministerija.
Kaip nurodo inspekcijos atstovė, remiantis turimu pranešimu, radiologinės rizikos nėra.
„Kitos papildomos informacijos kol kas neturime. Stebime situaciją“, – pridūrė A. Mensonė.
Balandžio pabaigoje Baltarusijos energetikos ministerija skelbė baigusi pramoninių bandymų pirmąjį etapą (vadinamąjį G1 etapą), kurio metu ketinta išbandyti energijos bloko darbą esant įvairiems pajėgumams (50 proc., 75 proc., 90 proc. ar 100 proc. nominalios galios) ir suplanuotas perėjimas prie kito – G2 – etapo.
LRT.lt primena, kad pranešimų apie galimus nesklandumus ir gedimus atominėje elektrinėje būta ir anksčiau. Lapkričio 8 d., praėjus 5 dienoms po elektrinės veiklos pradžios, elektrinės veikla buvo sustabdyta dėl kelių sprogusių transformatorių.
Praėjusių metų gruodį Baltarusijos nevyriausybinė organizacija „Ekodom“ skelbė, kad Astravo AE buvo pažeista avarinė pirmojo reaktoriaus vėsinimo sistema. Vėliau tokius teiginius atsakingos Baltarusijos institucijos po Lietuvos institucijų kreipimosi paneigė.
Netoli Lietuvos statoma pirmoji Baltarusijoje branduolinė jėgainė turės du vienodos galios rusiško VVER projekto reaktorius – po beveik 1,2 gigavato.
Antrąjį reaktorių planuojama įjungti 2022-ųjų pirmąjį pusmetį.


Astravo atominė elektrinė


Astravo atominė elektrinė

Buvo teigiama, kad jau 2009 m. sausio 21 d. bus pradėta statyti gyvenamuosius namus, skirtus elektrinės statytojams.

2011 m. spalio mėn. sutartį dėl statybos sudarė Rusijos valstybinei bendrovei „Rosatom“ priklausanti uždaroji akcinė bendrovė „Atomstrojeksport“ ir Baltarusijos valstybės įmonė „Atominės elektrinės statybos direkcija“.Pasirašė sutartį dėl Astravo AE statybų


Astravo atominė elektrinė

Buvo teigiama, kad jau 2009 m. sausio 21 d. bus pradėta statyti gyvenamuosius namus, skirtus elektrinės statytojams.

2011 m. spalio mėn. sutartį dėl statybos sudarė Rusijos valstybinei bendrovei „Rosatom“ priklausanti uždaroji akcinė bendrovė „Atomstrojeksport“ ir Baltarusijos valstybės įmonė „Atominės elektrinės statybos direkcija“.Pasirašė sutartį dėl Astravo AE statybų

2016 m. gruodžio 28 dieną į Astravą atvežtas reaktoriaus korpusas.Savickas, E. (2019). Monstras šalia mūsų. Astravo AE gimimo istorija. Retrieved from Delfi.lt: https://www.delfi.lt/multimedija/astravas-monstras-salia-musu/monstras-salia-musu-astravo-ae-gimimo-istorija.d?id=75121538

Astravo rajono gyventojai sukūrė regioninę visuomeninę iniciatyvą „Astravo elektrinė – tai nusikaltimas“. Koordinatorius yra buvęs geografijos mokytojas Nikolajus Ulasevičius, gyvenantis Astravo rajone. Spalio 6 d. įteikė skundą Baltarusijos Aukščiausiajam Teismui dėl to, kad 2011 m. rugsėjo 15 dieną paskelbtas prezidento dekretas „Dėl atominės elektrinės dislokavimo ir projektavimo Baltarusijoje“ neatitinka Baltarusijos Konstitucijos, kurioje tvirtinama, kad Baltarusijos teritorija yra nebranduolinė zona.Dėl Astravo AE buvęs mokytojas padavė A. Lukašenką į teismą

2019 m. vasario 7 d. Jungtinių Tautų Poveikio aplinkai įvertinimo tarpvalstybiniame kontekste konvencijos narės nusprendė, kad Baltarusija pažeidė šios konvencijos sutarties punktus.Belarus picked site for Ostravyets NPP in violation of convention – Espo

2020 m. lapkričio 3 d. pirmajame bloke buvo pradėta tiekti elektra, o lapkričio 7 d. blokas prijungtas prie šalies elektros tinklų.Belarus' erstes AKW geht ans Netz Дорого и бесполезно? Лукашенко запустил БелАЭС и назвал Беларусь ядерной державой

2020 m. lapkričio 8 d. sustabdytas Astravo AE pirmas blokas, nes elektrinėje sprogo keli įtampos transformatoriai. Pirmas blokas darbą vėl atnaujino lapkričio 19 d.

2020 m. gruodžio 3 d. elektrinės pirmo bloko veikla vėl buvo sustabdyta, galimai dėl apgadintos avarinio aušinimo sistemos cisternos. Reaktorius į energetikos sistemą buvo įjungtas gruodžio 21 d.


Klaipėdos Šv. Jono bažnyčia

Klaipėdos Šv. Jono bažnyčia – XVI–XVII amžiais Klaipėdos senamiestyje buvusi Šv. Jono vardo neogotikinio stiliaus bažnyčia. Pirmą kartą pastatyta 1258 m. Du kartus sunaikinta ir atstatyta, trečią kartą apgriauta 1944 m., karo metu, visiškai nugriauta 1945 m.

Šiuo metu tik gyvatvorė žymi bažnyčios kontūrą. Senosios bažnyčios vietoje vyksta ekumeninės pamaldos, krikščioniškų giesmių šventės. Istorinės aplinkybės yra palankios bažnyčios atstatymo vizijai įgyvendinti.

2012 m. švenčiant Klaipėdos įkūrimo 760-ąsias metines, simboliškai pažymėta evangelikų liuteronų Šv. Jono Atminimo bažnyčios atstatymo darbų pradžia – toje vietoje, kur ji stovės, atidengtas kertinis akmuo, šalia jo įkasta atminimo kapsulė su istoriniu dokumentu joje.


Klaipėdos Šv. Jono bažnyčia

Šiuo metu tik gyvatvorė žymi bažnyčios kontūrą. Senosios bažnyčios vietoje vyksta ekumeninės pamaldos, krikščioniškų giesmių šventės. Istorinės aplinkybės yra palankios bažnyčios atstatymo vizijai įgyvendinti.

Yra įkurtas statinio atkūrimo ir paramos fondas. Konkursą dėl atstatymo laimėjo UAB „Senamiesčio projektai“, projekto architektas – Aurimas Širvys. Anot jo, surinktų duomenų pakanka atkurti autentišką bažnyčią.Vainorius, Martynas (2018-09-24). Jau atkuria šv. Jono bažnyčios veidą. atviraklaipeda.lt. Nuoroda tikrinta 2019-12-31. Jo teigimu, „80–90 proc. architektūros detalių esą tikrai galima matyti“, o likę elementai būtų atkurti vadovaujantis analogų principu. Architektui pavyko išsiaiškinti vieną esminių detalių – bažnyčios aukštį. Kompiuterinėmis technologijomis atkūrinėjant bažnyčios kontūrus buvo išsiaiškinta, jog bažnyčios bokštas galėjo būti iki 80 m aukščio; iki tol buvo kalbama apie 75 m aukštį.

Anot A. Širvio, kalbose dėl bažnyčios interjero taip pat „linkstama prie istorinio atstatymo“.


Klaipėdos Šv. Jono bažnyčia

Šiuo metu tik gyvatvorė žymi bažnyčios kontūrą. Senosios bažnyčios vietoje vyksta ekumeninės pamaldos, krikščioniškų giesmių šventės. Istorinės aplinkybės yra palankios bažnyčios atstatymo vizijai įgyvendinti.

Yra įkurtas statinio atkūrimo ir paramos fondas. Konkursą dėl atstatymo laimėjo UAB „Senamiesčio projektai“, projekto architektas – Aurimas Širvys. Anot jo, surinktų duomenų pakanka atkurti autentišką bažnyčią.Vainorius, Martynas (2018-09-24). Jau atkuria šv. Jono bažnyčios veidą. atviraklaipeda.lt. Nuoroda tikrinta 2019-12-31. Jo teigimu, „80–90 proc. architektūros detalių esą tikrai galima matyti“, o likę elementai būtų atkurti vadovaujantis analogų principu. Architektui pavyko išsiaiškinti vieną esminių detalių – bažnyčios aukštį. Kompiuterinėmis technologijomis atkūrinėjant bažnyčios kontūrus buvo išsiaiškinta, jog bažnyčios bokštas galėjo būti iki 80 m aukščio; iki tol buvo kalbama apie 75 m aukštį.

Anot A. Širvio, kalbose dėl bažnyčios interjero taip pat „linkstama prie istorinio atstatymo“. Anksčiau teigta, jog to padaryti neįmanoma. Tačiau architektas teigia, kad pagrindinių interjero sudėtinių dalių, piliastrų ir kolonų, kapitelių, skliautų ir galerijos ikonografijos pakanka. Jo teigimu pigiau būtų statyti iš gelžbetonio, metalo konstrukcijos, o dekoratyvinius elementus iš smiltainio mišinio.Vainorius, Martynas (2018-11-16). Bažnyčios atstatymas: fasade tik 5 proc. fantazijos. atviraklaipeda.lt. Nuoroda tikrinta 2019-12-31. Vėliau etapiškai galima būtų atstatyti ir interjerą.

Pirmiausiai būtų vykdomi archeologiniai kasinėjimai, siekiant nuspręsti, kokį konstruktyvą atstatant naudoti. Viena iš versijų – kaip Valdovų rūmuose Vilniuje, apžergianti pamatą konstrukcija.


Anarchija Žirmūnuose

Anarchija Žirmūnuose () – 2010 m. vaidybinis pilnametražis filmas, 90 min. trukmės. Filmą prodiusavo nepriklausoma Lietuvos kino gamybos kompanija „Tremora“ kartu su Vengrijos kino kompanija „Katapult Film“. Filmo indeksas – T.

2005 m. Vilniuje vykusių kino scenaristų kūrybinių dirbtuvių metu Sauliaus Drungos sukurtas scenarijus buvo pastebėtas kino pedagogo David Wingate, kuris S. Drungą rekomendavo Vokietijoje vykusiems kino dramaturgų kursams „Sources 2“. Kursų metu S. Drungos sukurtas scenarijus „Anarchija Žirmūnuose“ 2007 m. buvo apdovanotas Europos Komisijos „Media“ paramos programos audiovizualiniam sektoriui Naujojo talento prizu (), apdovanojimas įteiktas Kanų kino festivalyje. Tais pačiais metais S. Drunga apdovanotas Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos skiriama Metų debiuto premija. Pagal šį scenarijų filmas buvo kurtas tris metus,Anarchija ŽirmūnuoseAuksė Kancerevičiūtė. „Anarchija Žirmūnuose“. Bežaidžiant kiną filmavimas užtruko tris savaites.Blizgalai ir purvas – Anarchija Žirmūnuose Filmo gamybą parėmė LR kultūros ministerija, Lietuvos Respublikos kultūros rėmimo fondas bei „Media“ programa. 2012 m. parengtas pirmasis Lietuvoje filmo audio pasakojimas, suteikiantis galimybę su filmu susipažinti regėjimo negalią turintiems asmenims. Filmas „Anarchija Žirmūnuose“ pasieks ir regėjimo negalią turinčius žmones

Pasak pagrindinių vaidmenų atlikėjų T. Vaškevičiūtės ir S. Janušauskaitės, pirminiame montaže herojų sekso scena truko beveik porą minučių ir galutiniame variante buvo gerokai sutrumpinta. S. Drunga vėliau paaiškino, jog nematė reikalo ekrane ištęsti tokios intymių išgyvenimų simuliacijos.Filmo „Anarchija Žirmūnuose“ aktorės pasigedo seks

Išvydusios galutinę filmo „Anarchija Žirmūnuose“ versiją pagrindinės jo aktorės Toma Vaškevičiūtė ir Severija Janušauskaitė režisieriui pareiškė, kad sekso scena jame yra per trumpa. Pirminiame montaže trukusi beveik pora minučių minėtoji scena buvo gerokai sutrumpinta.
„Tai buvo padaryta ne iš kažkokių puritoniškų paskatų. Paprasčiausiai, aš laikausi nuostatos, kad tokių intymių žmogaus išgyvenimų kaip lytinis aktas arba mirtis kine neįmanoma perteikti autentiškai. Todėl ir nėra ko mėgautis simuliacija, nors ir labai gera“, – teigia filmo „Anarchija Žirmūnuose“ režisierius Saulius Drunga.
Jaunosios kartos Lietuvos aktorės T. Vaškevičiūtė ir S. Janušauskaitė, kurioms buvo patikėti pagrindiniai „Anarchijos Žirmūnuose“ merginų vaidmenys ir kurios filmavosi minėtoje sekso scenoje, iki šiol ypač garsėjo įsimintinais vaidmenimis teatre.
T. Vaškevičiūtei šiais metais buvo įteiktas aukščiausias teatro apdovanojimas – „Auksinis scenos kryžius“ – už Luizės vaidmenį spektaklyje „Laimingi“. S. Janušaukaitė įkūnijo Barborą Radvilaitę šį pavasarį pasirodžiusiame Jono Vaitkaus spektaklyje „Barbora ir Žygimantas“.
„Aktorius savo filmui rinkausi itin kruopščiai ir tikrai esu patenkintas jų atliktu darbu. Toma ir Severija labai tiksliai įkūnijo savo personažus, todėl neabejoju, kad ateityje Lietuvos kine jos sukurs dar ne vieną svarbų vaidmenį“, – teigia S. Drunga.
Filme „Anarchija Žirmūnuose“ taip pat vieną iš pagrindinių vaidmenų atlieka Lietuvos kino ir teatro legenda Jūratė Onaitytė.
Oficiali filmo premjera įvyks rugsėjo 9 d., o žiūrovai filmą nuo rugsėjo 10 d. galės pamatyti Vilniuje kino teatruose „Pasaka“ ir „Skalvija“ bei kino Kauno „Cinamon“ kino centre. Vėliau filmas pasieks ir kitus Lietuvos miestus.
„Anarchija Žirmūnuose“ – tai istorija apie sujauktą dabartinę lietuvišką realybę, bandančią atrasti, kas yra „gera“ ir „bloga“. Už šio filmo scenarijų autorius Saulius Drunga buvo apdovanotas „MEDIA New Talent“ prizu Kanų kino festivalyje.


Anarchija Žirmūnuose


Anarchija Žirmūnuose

2005 m. Vilniuje vykusių kino scenaristų kūrybinių dirbtuvių metu Sauliaus Drungos sukurtas scenarijus buvo pastebėtas kino pedagogo David Wingate, kuris S. Drungą rekomendavo Vokietijoje vykusiems kino dramaturgų kursams „Sources 2“. Kursų metu S. Drungos sukurtas scenarijus „Anarchija Žirmūnuose“ 2007 m. buvo apdovanotas Europos Komisijos „Media“ paramos programos audiovizualiniam sektoriui Naujojo talento prizu (), apdovanojimas įteiktas Kanų kino festivalyje. Tais pačiais metais S. Drunga apdovanotas Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos skiriama Metų debiuto premija. Pagal šį scenarijų filmas buvo kurtas tris metus,Anarchija ŽirmūnuoseAuksė Kancerevičiūtė.


Anarchija Žirmūnuose

2005 m. Vilniuje vykusių kino scenaristų kūrybinių dirbtuvių metu Sauliaus Drungos sukurtas scenarijus buvo pastebėtas kino pedagogo David Wingate, kuris S. Drungą rekomendavo Vokietijoje vykusiems kino dramaturgų kursams „Sources 2“. Kursų metu S. Drungos sukurtas scenarijus „Anarchija Žirmūnuose“ 2007 m. buvo apdovanotas Europos Komisijos „Media“ paramos programos audiovizualiniam sektoriui Naujojo talento prizu (), apdovanojimas įteiktas Kanų kino festivalyje. Tais pačiais metais S. Drunga apdovanotas Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos skiriama Metų debiuto premija. Pagal šį scenarijų filmas buvo kurtas tris metus,Anarchija ŽirmūnuoseAuksė Kancerevičiūtė. „Anarchija Žirmūnuose“. Bežaidžiant kiną filmavimas užtruko tris savaites.Blizgalai ir purvas – Anarchija Žirmūnuose Filmo gamybą parėmė LR kultūros ministerija, Lietuvos Respublikos kultūros rėmimo fondas bei „Media“ programa. 2012 m. parengtas pirmasis Lietuvoje filmo audio pasakojimas, suteikiantis galimybę su filmu susipažinti regėjimo negalią turintiems asmenims. Filmas „Anarchija Žirmūnuose“ pasieks ir regėjimo negalią turinčius žmones