Alfonsas Svarinskas

1932–1936 m. mokėsi Vidiškių pradžios mokykloje, 1936–1942 m. Ukmergės A. Smetonos gimnazijoje. 1942–1946 m. studijavo Kauno tarpdiecezinėje kunigų seminarijoje. Dar gimnazijoje įsitraukęs į pogrindinę veiklą, tęsė ją ir seminarijoje. 1946 m. pavasarį sovietinio saugumo pareigūnų pradėtas persekioti, todėl paliko nebaigtas studijas seminarijoje ir išėjo pas partizanus. 1946 m. vasarą buvo Ukmergės apylinkėse veikusios pogrindinės Vyčio apygardos Šarūno partizanų grupės ryšininkas, pasirinkęs Laisvūno slapyvardį. Jis aprūpindavo partizanus medikamentais, spauda, dokumentais.

1946 m. gruodžio 21 d. areštuotas, tris mėnesius tardytas ir žiauriai kankintas. Už antisovietinę veiklą nuteistas 10 metų darbo pataisos lagerių ir 5 metus be teisių. 1947–1956 m. kalėjo Abezės (Komija, Rusija) lageryje, dirbo naktiniu sargu, felčeriu. 1954 m. spalio 3 d. lageryje kartu kalėjęs vyskupas Pranciškus Ramanauskas slapta įšventino A. Svarinską kunigu. 1956 m. grįžo į Lietuvą.

1956–1957 m. tarnavo altarista Kulautuvos (Kauno r.) parapijoje, 1958 m. tris mėnesius buvo vikaras Betygalos (Raseinių r.) parapijoje. 1957 m. gruodžio mėn. sovietų saugumas kratos metu rado keletą senų knygų, išleistų dar Nepriklausomoje Lietuvoje. 1958 m. balandžio mėn. vėl areštuotas ir nuteistas 6 metams už antimarksistinės, antisovietinės literatūros laikymą. 1958–1964 m. kalėjo Mordovijos lageriuose. 1961 m. už akių jį dar nuteisė ir LSSR Aukščiausiasis teismas, pripažinęs A. Svarinską ypač pavojingu recidyvistu. A Svarinskas buvo perkeltas į ypatingojo režimo kalėjimą.

1964 m. balandžio 9 d. išleistas į laisvę ir grįžęs į Lietuvą, tik po 20 mėnesių vėl gavo leidimą dirbti kunigu, nuolat buvo saugumo sekamas. 1965–1971 m. Miroslavo Švč. Trejybės parapijos vikaras ir Kudirkos Naumiesčio Šv. Kryžiaus Atradimo parapijos vikaras. 1971–1976 m. Igliaukos Šv. Kazimiero parapijos klebonas, kartu aptarnavo ir Patilčių Šv. Petro Išvadavimo parapiją. Nuo 1972 m. bendradarbiavo pogrindiniame leidinyje „Lietuvos katalikų bažnyčios kronika“.

1976–1983 m. Viduklės Šv. Kryžiaus parapijos klebonas. Viduklėje jis pradėjo naują laisvės kovos etapą. Kvietė tikinčiuosius ginti religijos laisvę ir savo pilietines teises, rengė tikinčiųjų eisenas ir religines iškilmes, ugdė jaunimą. 1978 m. lapkričio 13 d. kartu su kitais kunigais disidentais įkūrė Tikinčiųjų teisėms ginti katalikų komitetą, skelbė jo dokumentus. Tarnaudamas Viduklėje, 1981 m. jis suremontavo vietos bažnyčią ir šventorių, kur perstatė Jėzaus Nazariečio koplyčią.

1983 m. sausio 26 d. Viduklėje trečią kartą areštuotas. 1983 m. gegužės 6 d. nuteistas 7 metams griežtojo režimo lagerio ir 3 metams tremties. 1983–1988 m. kalėjo Čiusavovo rajono (Permės sritis, Rusija) griežtojo režimo lageriuose. 1987 m. sukurtas LKS dokumentinis filmas „Kas jūs, kunige Svarinskai?“ (režisierius Ferdinandas Kauzonas, scenarijaus autorius Justinas Lazauskas, operatorius Juozas Matonis).

1988 m. Maskvoje lankęsis JAV prezidentas Ronaldas Reiganas paprašė SSRS vadovo Michailą Gorbačiovą išlaisvinti A. Svarinską. 1988 m. liepos 11 d. A. Svarinskas buvo paleistas ir grįžo į Viduklę, o rugpjūčio 23 d. – ištremtas į Vokietiją be teisės grįžti į Lietuvą. Gyveno Frankfurte prie Maino. 1988–1990 m. lankė lietuvių kolonijas Šiaurės ir Pietų Amerikoje, Europoje, Australijoje, bendravo su daugeliu pasaulio veikėjų kaip Lietuvos disidentas, net 12 kartų susitiko su popiežiumi Jonu Pauliumi II. Tik Lietuvai atkūrus Nepriklausomybę 1990 m. birželio 19 d. grįžo į Lietuvą.

1990–1991 m. kardinolo Vincento Sladkevičiaus kancleris. 1991–1992 m. Lietuvos Aukščiausiosios Tarybos – Atkuriamojo Seimo deputatas. http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_show?p_r=960&p_d=9413 1991–1996 m. Lietuvos kariuomenės vyriausiasis kapelionas, pirmasis šias pareigas Lietuvoje ėjęs dvasininkas. Atsargos pulkininkas. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=8417 1997–1998 m. Kauno Šv. Mykolo Arkangelo (Įgulos) bažnyčios rektorius bei Kauno Prisikėlimo bažnyčios kunigas talkininkas. 1998–2000 m. Kavarsko Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios klebonas. Nuo 2000 m. kovo 30 d. Ukmergės Šv. apaštalų Petro ir Povilo parapijos rezidentas. http://www.anykstenai.lt/asmenys/asm.php?id=1209http://www.lcn.lt/paveldas2000_relig/all/c_7_1_2_3_4.htm
miniatiūra|220px|right|Atminimo lenta su bareljefu šalia Viduklės bažnyčios, pastatytas 2017 m.


Alfonsas Svarinskas

Alfonsas Svarinskas (1925 m. sausio 21 d. Kadrėnuose, Deltuvos valsčius, Ukmergės apskritis – 2014 m. liepos 17 d. Vilniuje) – Lietuvos katalikų dvasininkas, monsinjoras, disidentas, politinis veikėjas, karo kapelionas, atsargos pulkininkas.

 1989 m. Leko miesto (Italija) garbės pilietis
 1998 m. Vyčio Kryžiaus 3 laipsnio ordinas http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=61199
 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=293024
 2001 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=133736
 2009 m. Raseinių garbės pilietis http://www.raseiniai.lt/index.php?2413510898
 2017 m. atminimo lenta su bareljefu Viduklėje (skulp. Osvaldas Neniškis) Įamžintas monsinjoro Alfonso Svarinsko atminimas. vidukle.lt
 2017 m. dokumentinis filmas „Alfonsas Svarinskas" (Aut. dr. Andrius Gudauskas ir režisierius Juozas Sabolius)https://www.lrt.lt/mediateka/irasas/1013710174
 2018 m. paminklas Kryžkalnio koplyčioje (skulp. Antanas Kmieliauskas

Įvertinimas, atminimo įamžinimas 1989 m. Leko miesto (Italija) garbės pilietis 1998 m. Vyčio Kryžiaus 3 laipsnio ordinas 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis 2001 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis 2009 m. Raseinių garbės pilietis 2017 m. atminimo lenta su bareljefu Viduklėje (skulp. Osvaldas Neniškis)


Alfonsas Svarinskas


Alfonsas Svarinskas

 1989 m. Leko miesto (Italija) garbės pilietis
 1998 m. Vyčio Kryžiaus 3 laipsnio ordinas http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=61199
 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=293024
 2001 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=133736
 2009 m. Raseinių garbės pilietis http://www.raseiniai.lt/index.php?2413510898
 2017 m. atminimo lenta su bareljefu Viduklėje (skulp.


Vilniaus universiteto Šiaulių akademija

thumb|200px|Vilniaus universiteto Šiaulių akademijathumb|200px|Vilniaus universiteto bibliotekos Šiaulių akademijos informacijos centras
thumb|200px|Vilniaus universiteto Šiaulių akademijos II-ieji rūmai
thumb|200px|Botanikos sodas
Vilniaus universiteto Šiaulių akademija (VU ŠA) – Vilniaus universiteto sui generis kamieninis akademinis padalinys (fakultetas), įkurtas 2021 m. sausio 1 d. prie Vilniaus universiteto prijungus Šiaulių universitetą.

1939 m. iš Klaipėdos persikėlęs Prekybos institutas tapo Šiaulių Prekybos institutu, kuris padėjo pagrindus akademinės minties raidai Šiauliuose.

1948 m. Šiauliuose įkurtas dvimetis Mokytojų institutas, nuo 1954 m. Pedagoginis institutas. 1959 m. įkurtas Kauno politechnikos instituto filialas, nuo 1990 m. Kauno technologijos universiteto Šiaulių politechnikos fakultetas. 1997 m. reorganizavus Šiaulių pedagoginį institutą ir Kauno technologijos universiteto Šiaulių politechnikos fakultetą, buvo įsteigtas Šiaulių universitetas.

1997 m. gruodžio 17 d. pirmuoju Šiaulių universiteto rektoriumi išrinktas prof. dr. Vincas Laurutis. 2007 m. lapkričio 21 d. Šiaulių universiteto Senato posėdyje išrinktas antrasis Šiaulių universiteto rektorius – prof. dr. Vidas LauruškaDELFI.lt, Išrinktas naujas Šiaulių universiteto rektorius, https://www.delfi.lt/news/daily/education/isrinktas-naujas-siauliu-universiteto-rektorius.d?id=15084006. Nuo 2012 m. gruodžio 3 d. universitetui vadovauti paskirtas laikinasis rektorius  matematikas prof. dr. Donatas JurgaitisSnaujienos.lt, Universitete – naujas vadas. Laikinuoju universiteto rektoriumi paskirtas – Donatas Jurgaitis, http://www.snaujienos.lt/miesto-gyvenimas/30534-universitete-naujas-vadas-laikinuoju-universiteto-rektoriumi-paskirtas-donatas-jurgaitis, kuris 2014 m. rugpjūčio 25 d. Šiaulių universiteto tarybos slaptu balsavimu išrinktas naujuoju rektoriumi.BNS, Šiaulių universitetui vadovaus Donatas Jurgaitis, https://www.ve.lt/naujienos/visuomene/svietimas/siauliu-universitetui-vadovaus-donatas-jurgaitis-1227366/

Atsistatydinus D. JurgaičiuiBNS, Iš pareigų traukiasi Šiaulių universiteto rektorius D.Jurgaitis, https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/svietimas/is-pareigu-traukiasi-siauliu-universiteto-rektorius-d-jurgaitis-233-1050152, Šiaulių universiteto taryba 2018 m. spalio 30 d. paskyrė laikinai eiti rektoriaus pareigas matematiką prof. dr. Darių Šiaučiūną.Šiaulių kraštas, Laikinuoju Šiaulių universiteto rektoriumi paskirtas Darius Šiaučiūnas, http://musu.krastas.lt/?data=2011-05-24&rub=1065924810&id=1540919493

2021 m. sausio 1 d. Šiaulių universitetas buvo reorganizuotas prijungimo būdu prie Vilniaus universitetoLietuvos Respublikos Seimo 2020 m. birželio 25 d. nutarimas Nr. XIII-3143 „Dėl Šiaulių universiteto reorganizavimo prijungimo prie Vilniaus universiteto būdu“ https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/117e7f40b79e11ea9a12d0dada3ca61b, jo pagrindu sukuriant naują Vilniaus universiteto kamieninį akademinį padalinį Šiauliuose – Vilniaus universiteto Šiaulių akademiją, kuriai vadovauti penkerių metų kadencijai buvo paskirta nauja Vilniaus universiteto Šiaulių akademijos direktorė – prof. dr. Renata Bilbokaitė, iki Šiaulių universiteto reorganizavimo laikinai ėjusi Šiaulių universiteto studijų prorektorės pareigas.Vilniaus universitetas, Šiaulių universitetas tapo Vilniaus universiteto Šiaulių akademija, https://naujienos.vu.lt/siauliu-universitetas-tapo-vilniaus-universiteto-siauliu-akademija

Renata Bilbokaitė, iki Šiaulių universiteto reorganizavimo laikinai ėjusi Šiaulių universiteto studijų prorektorės pareigas. Vilniaus universitetas, Šiaulių universitetas tapo Vilniaus universiteto Šiaulių akademija,

Reorganizavus Šiaulių universitetą (ŠU) prijungimo prie Vilniaus universiteto (VU) būdu nuo sausio 1 d. Šiauliuose duris atveria VU Šiaulių akademija. Naujajam VU akademiniam padaliniui vadovaus prof. dr. Renata Bilbokaitė, iki šiol laikinai ėjusi ŠU studijų prorektorės pareigas. VU Šiaulių akademija taip pat bus vienas iš trijų pagrindinių Lietuvos pedagogų rengimo centrų (kiti du – Vilniuje ir Kaune).
ŠU reorganizuojamas pagal Seimo 2017 m. patvirtintą valstybinių universitetų tinklo optimizavimo planą ir Vyriausybės patvirtintas šio plano priemones. Reorganizacijos metu užtikrinamas jo veiklos, darbo santykių tęstinumas, sutartinių, finansinių ir kitų įsipareigojimų vykdymas. Studentai, pradėję studijas ŠU, jas tęs VU padalinyje Šiaulių mieste.
Be pedagogų rengimo, itin daug dėmesio ketinama skirti santykiams su viso Šiaurės Lietuvos regiono verslu, valstybės ir savivaldos institucijomis. VU Šiaulių akademijoje planuojama rengti reikalingus aukštos kvalifikacijos specialistus ir vykdyti aktualius mokslo tyrimus.
2021 m. VU Šiaulių akademija stojančiuosius priims į 10 bakalauro studijų programų – anglų filologiją, dalyko (lietuvių kalbos, istorijos) pedagogiką, ekonomiką, elektronikos inžineriją ir robotiką, kineziterapiją (alternatyva – slauga), kūno kultūros ir sporto pedagogiką, muzikos pedagogiką, pradinio ugdymo pedagogiką ir ikimokyklinį ugdymą, programų sistemas, specialiąją pedagogiką ir logopediją.
Taip pat numatoma pasiūlyti 9 magistrantūros programas: tai edukologija, ekonomika, kūno kultūros ir sporto edukologija, matematika, muzikos pedagogika, socialinis darbas, specialioji pedagogika, vadyba, viešasis valdymas. Daktaro laipsnio bus galima siekti ekonomikos, edukologijos, filologijos ir vadybos kryptyse.
VU Šiaulių akademijoje bus plėtojami moksliniai tyrimai, stiprinantys perspektyviausias studijų kryptis, prioritetą teikiant edukologijos ir tarpdalykiniams ugdymo mokslų tyrimams. Didžiausią mokslininkų potencialą sutelks edukologijos krypties prioritetinės mokslo tematikos, tokios kaip „Švietimo ir udgymo(si) procesai“, „Inkliuzinės visuomenės stiprinimas socioedukacinėmis priemonėmis“ bei tarpdiciplininė ekonomikos ir vadybos krypties tematika „Socioekonominiai reiškiniai gerovės valstybės kūrimo procese“.
2021-01-01 17:14Olga
Tai Vilniuje bus galima studijuoti Spec.pedagogika ir logopedija???
2021-01-07 01:17copy
daba žiūrėkit į VU reitingus, kaip jie kils :D :D
2021-01-11 10:21Violeta
Sveiki,
domina specialiosios pedagogikos studijos ŠU. Kur būtų galima sužinoti detalesnę informaciją.
Ačiū


Vilniaus universiteto Šiaulių akademija


Vilniaus universiteto Šiaulių akademija

1939 m. iš Klaipėdos persikėlęs Prekybos institutas tapo Šiaulių Prekybos institutu, kuris padėjo pagrindus akademinės minties raidai Šiauliuose.

1948 m. Šiauliuose įkurtas dvimetis Mokytojų institutas, nuo 1954 m. Pedagoginis institutas. 1959 m. įkurtas Kauno politechnikos instituto filialas, nuo 1990 m. Kauno technologijos universiteto Šiaulių politechnikos fakultetas. 1997 m. reorganizavus Šiaulių pedagoginį institutą ir Kauno technologijos universiteto Šiaulių politechnikos fakultetą, buvo įsteigtas Šiaulių universitetas.

1997 m. gruodžio 17 d. pirmuoju Šiaulių universiteto rektoriumi išrinktas prof. dr. Vincas Laurutis. 2007 m. lapkričio 21 d. Šiaulių universiteto Senato posėdyje išrinktas antrasis Šiaulių universiteto rektorius – prof.


Vilniaus universiteto Šiaulių akademija

1939 m. iš Klaipėdos persikėlęs Prekybos institutas tapo Šiaulių Prekybos institutu, kuris padėjo pagrindus akademinės minties raidai Šiauliuose.

1948 m. Šiauliuose įkurtas dvimetis Mokytojų institutas, nuo 1954 m. Pedagoginis institutas. 1959 m. įkurtas Kauno politechnikos instituto filialas, nuo 1990 m. Kauno technologijos universiteto Šiaulių politechnikos fakultetas. 1997 m. reorganizavus Šiaulių pedagoginį institutą ir Kauno technologijos universiteto Šiaulių politechnikos fakultetą, buvo įsteigtas Šiaulių universitetas.

1997 m. gruodžio 17 d. pirmuoju Šiaulių universiteto rektoriumi išrinktas prof. dr. Vincas Laurutis. 2007 m. lapkričio 21 d. Šiaulių universiteto Senato posėdyje išrinktas antrasis Šiaulių universiteto rektorius – prof. dr. Vidas LauruškaDELFI.lt, Išrinktas naujas Šiaulių universiteto rektorius, https://www.delfi.lt/news/daily/education/isrinktas-naujas-siauliu-universiteto-rektorius.d?id=15084006. Nuo 2012 m. gruodžio 3 d. universitetui vadovauti paskirtas laikinasis rektorius  matematikas prof. dr. Donatas JurgaitisSnaujienos.lt, Universitete – naujas vadas. Laikinuoju universiteto rektoriumi paskirtas – Donatas Jurgaitis, http://www.snaujienos.lt/miesto-gyvenimas/30534-universitete-naujas-vadas-laikinuoju-universiteto-rektoriumi-paskirtas-donatas-jurgaitis, kuris 2014 m. rugpjūčio 25 d. Šiaulių universiteto tarybos slaptu balsavimu išrinktas naujuoju rektoriumi.BNS, Šiaulių universitetui vadovaus Donatas Jurgaitis, https://www.ve.lt/naujienos/visuomene/svietimas/siauliu-universitetui-vadovaus-donatas-jurgaitis-1227366/

Atsistatydinus D. JurgaičiuiBNS, Iš pareigų traukiasi Šiaulių universiteto rektorius D.Jurgaitis, https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/svietimas/is-pareigu-traukiasi-siauliu-universiteto-rektorius-d-jurgaitis-233-1050152, Šiaulių universiteto taryba 2018 m. spalio 30 d. paskyrė laikinai eiti rektoriaus pareigas matematiką prof. dr. Darių Šiaučiūną.Šiaulių kraštas, Laikinuoju Šiaulių universiteto rektoriumi paskirtas Darius Šiaučiūnas, http://musu.krastas.lt/?data=2011-05-24&rub=1065924810&id=1540919493

2021 m. sausio 1 d. Šiaulių universitetas buvo reorganizuotas prijungimo būdu prie Vilniaus universitetoLietuvos Respublikos Seimo 2020 m. birželio 25 d. nutarimas Nr. XIII-3143 „Dėl Šiaulių universiteto reorganizavimo prijungimo prie Vilniaus universiteto būdu“ https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/117e7f40b79e11ea9a12d0dada3ca61b, jo pagrindu sukuriant naują Vilniaus universiteto kamieninį akademinį padalinį Šiauliuose – Vilniaus universiteto Šiaulių akademiją, kuriai vadovauti penkerių metų kadencijai buvo paskirta nauja Vilniaus universiteto Šiaulių akademijos direktorė – prof.


Tadas Labukas

Tadas Labukas (g. 1984 m. sausio 10 d. Alytuje) – Lietuvos futbolininkas, žaidžiantis puolėjo pozicijose.

 SK Brann
2011 m. liepos 6 d. pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Norvegijos SK Brann klubu.http://sportas.delfi.lt/abroad/tlabukas-pasirase-sutarti-su-norvegijos-brann-klubu.d?id=47335103
2012 m. sausio pradžioje paliko norvegų klubą.http://sportas.delfi.lt/abroad/norvegijos-klubas-atsisake-ne-vieno-ivarcio-neimususio-puolejo-tlabuko-paslaugu.d?id=53739469
 FK Torpedo
2013-aisiais pasirašė kontraktą su Rusijos pirmojo diviziono komanda Maskvos „Torpedo“.http://www.lrytas.lt/sportas/futbolas/lietuvos-rinktines-puolejas-t-labukas-pasirase-sutarti-su-maskvos-torpedo-klubu.htm

Karjera SK Brann 2011 m. liepos 6 d. pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Norvegijos SK Brann klubu. 2012 m. sausio pradžioje paliko norvegų klubą. FK Torpedo 2013-aisiais pasirašė kontraktą su Rusijos pirmojo diviziono komanda Maskvos „Torpedo“.

Lietuvos rinktinės futbolininkas Tadas Labukas karjerą tęs Rusijoje.
Taiklūs M. Žaliūko ir A. Novikovo smūgiai padėjo „Hearts“ patekti į Škotijos lygos taurės finalą
Šeštadienį pirmosiose Škotijos futbolo lygos taurės (League Cup) turnyro pusfinalio rungtynėse dviejų lietuvių Edinburgo „Hearts“ klubas po baudinių serijos 5:4 įveikė „Inverness Caledonian Thistle“ ekipą ir po septyniolikos metų šeštą kartą pateko į šio turnyro finalą.
„Manchester City“ išplėšė pergalę rungtynių pabaigoje ir pateko į FA taurės aštuntfinalį
Šeštadienį Anglijos futbolo asociacijos (FA) taurės turnyro šešioliktfinalyje buvo sužaistos dvylika rungtynių. „Manchester City“ futbolininkai išvykoje 1:0 (0:0) palaužė „Stoke City“ komandą. „Stoke City“ - „Manchester City“ 0:1. P. Zabaleta (85). Pirmajame šešioliktfinalio mače penktadienį antroje lygoje žaidžiantys „Millwall“ futbolininkai 2:1 (1:1) įveikė elite rungtyniaujančią Birmingemo „Aston Villa“ komandą.
Italijos čempionate be M. Stankevičiaus žaidusi „Lazio“ pralaimėjo savo aikštėje
Italijos futbolo čempionate šeštadienį buvo sužaistos vienerios 22-ojo turo rungtynės, kur Romos „Lazio“ 0:1 nusileido Veronos „Chievo“ komandai. Vienintelį įvartį šiose rungtynėse 61 minutę pelnė Alberto Palosci. „Lazio“ ekipai atstovaujantis Marius Stankevičius liko tarp atsarginių.
Vokietijos čempionate „Schalke“ neįveikė vienų iš autsaiderių
Vokietijos futbolo čempionate šeštadienį buvo sužaisti šeši devynioliktojo turo susitikimai: „Augsburg“ - Gelzenkircheno „Schalke“ 0:0, Frankfurto „Eintracht“ - „Hoffenheim“ 2:1, „Greuther Furth“ - „Mainz“ 0:3, „Hannover“ - „Wolfsburg“ 2:1, Menchengladbacho „Borusia“ - „Dusseldorf“ 2:1, Dortmundo „Borussia“ - „Nurnberg“ 3:0.
Lietuvos septyniolikmečių rinktinė tarptautiniame turnyre Minske užėmė penktąją vietą
Baltarusijos sostinėje IX kartą vykstančiame tradiciniame tarptautiniame jaunių (U-17; gimę 1996 metais ir jaunesni) futbolo turnyre Lietuvos septyniolikmečių rinktinė užėmė penktąją vietą.
Liono „Olympique“ tapo vienvalde Prancūzijos lygos lydere
Penktadienį pirmosiose Prancūzijos futbolo čempionato XXII turo rungtynėse Liono „Olympique“ vienuolikė svečiuose 2:0 (2:0) nugalėjo vienuoliktojoje pozicijoje esančią „Valenciennes“ (30 tšk.) ekipą ir su 45 taškais tapo dvidešimties komandų turnyro lydere.
Pirmuoju FA taurės turnyro aštuntfinalio dalyviu tapo antrojo diviziono klubas
Pirmuoju Anglijos futbolo asociacijos taurės (FA Cup) turnyro aštuntfinalio dalyviu tapo staigmeną pateikęs antrojo diviziono „Millwall“ klubas.
Bundeslyga: „Borussia“ namuose sutriuškino „Nurnberg“ ekipą
Penktadienį vakare Vokietijos „Bundeslygos“ XIX ture sužaistas vienas susitikimas, kur čempionų titulą ginanti Dortmundo „Borussia“ 3:0 (2:0) nesunkiai palaužė „Nurnberg“ komandą. Du įvarčius nugalėtojų ekipai 18 min. ir 21 min. pelnė J. Blaszczykowskis, mačo pabaigoje R. Lewandowskis 88 min. ekipai pelnė trečiąjį įvartį.
Lietuvos salės futbolo rinktinė pralaimėjo Anglijai
Penktadienį Kauno sporto halėje prasidėjo 2014 metų Europos salės futbolo pirmenybių kvalifikacinio turnyro C grupės varžybos. Pirmosiose rungtynėse Lietuvos salės futbolo rinktinė po atkaklios kovos 3:4 (1:2) nusileido Anglijos komandai. Du įvarčius į varžovų vartus įmušė Marius Bezykornovas (17 ir 28 min.), vieną - Arūnas Šteinas (37 min.).
Afrikos nacijų taurė: Nigerija neišsaugojo pranašumo ir taikiai sužaidė su Zambija
Afrikos nacijų taurės turnyre C grupėje Nigerija antrojo kėlinio pradžioje įsiveržė į priekį ir pirmavo iki 85 minutės. Teisėjas mačo pabaigoje užfiksavo Nigerijos gynėjo pražangą baudos aikštelėje ir iš 11 metrų žymos Zambijos vartininkas K. Mweene išlygino rezultatą. Mačas baigėsi 1:1.


Tadas Labukas


Klaipėdos skulptūrų parkas

Klaipėdos skulptūrų parkas (Martyno Mažvydo skulptūrų parkas) – miesto parkas centrinėje Klaipėdos dalyje. L-formos parkas yra išsidėstęs 10 ha plote. Jame yra 116 modernios skulptūros, kurias kūrė 61 Lietuvos menininkas 1977–1991 m., tarp jų – 10 Nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatai. Tai yra vienas svarbiausių meninių akcentų Klaipėdos kultūrinėje panoramoje.Jokubavičienė, Kristina. Apie Skulptūrų parką – ramiai ir konstruktyviai. // Dienraštis „Klaipėda“ (priedas „Durys“), 2007-09-26. (Žiūrėta 2014-03-12.) 1986 m. buvo paskelbtas vietinės reikšmės gamtos paminklu.

Parkas įkurtas Klaipėdos miesto kapinių vietoje, kur nuo 1820 m. iki XX a. II pusės palaidota apie 40 000 žmonių.

Istorinės ir kultūrinės reikšmės parkas priklauso Klaipėdos miesto savivaldybei. Už skulptūrų ekspoziciją atsakingas Mažosios Lietuvos istorijos muziejus.

Dėl susiklosčiusių istorinių aplinkybių Skulptūrų parkas yra unikali miesto teritorija. Parko likimas it veidrodis atspindi permainingą miesto likimą.

 Miesto senosios kapinės „Memel Städtischer Friedhof“ (1820–1959 m.)
Jau 1762 m. miesto plane prie Liepų ir Trilapio gatvių buvo pažymėtos nedidelės kapinaitės. Per Septynerių metų karą (1756–1763 m.) čia laidojo rusų kareivius ir vokiečius belaisvius. Kai vietoj didžiųjų miesto kapinių buvusių Krūmamiestyje 1796–1820 m. (dabartinėje Naujo Sodo gatvėje, prie Jaunimo centro) buvo užveistas pirmasis miesto sodas, miesto kapinės buvo perkeltos į Liepų ir Trilapio g. 1820 m. sausio 7 d. šioje vietoje buvo įšventintos visų krikščioniškų konfesijų miesto kapinės – „Memel Städtischer Friedhof“.

Jau 1856 m. minima, kad sklypas buvo beveik užlaidotas. Vyriausybė leido panaudoti senąją vietą antriniam laidojimui ir tam tikslui rytinė senųjų kapinių dalis buvo užversta žemių sluoksniu ir paaukštinta. Po 1871 m., pasibaigus Prancūzijos-Prūsijos karui, kapinėse buvo laidojami belaisviai prancūzai, kasę Vilhelmo kanalą. XIX a. pabaigoje kapines praplėtė. Paskutinis laidojimas kapinėse vyko 1959 m.Žiemytė, Ivona. Ryškėja Skulptūrų parko tapatybės ženklai. // „Vakarų ekspresas“, 2013-03-21. (Žiūrėta 2014-03-09.) Tikslus žmonių, palaidotų per 200 metų (1762–1964 m.), skaičius nėra žinomas, tačiau paskaičiuota, kad per 86 metus (1851–1937 m.) miesto kapinėse palaidota 28 930 žmonių. Taigi bendras palaidotų klaipėdiečių skaičius gali siekti apie 40 000 žmonių.

 Kapinių naikinimas (1944–1983 m.)
Iki šiol šis įvykis kelia daug klausimų. Vieniems tai atrodo priimtina praktika kaip pasaulio mastu (pvz., Singapūre, Gdanske ir kt.), taip ir Klaipėdoje (per 760-metį miesto gyvavimo laiką buvo sunaikinta, sulyginta ir paversta parkais ir želdiniais virš 15 senųjų kapinių).Tatoris, Jonas. Senoji Klaipėda: urbanistinė raida ir architektūra iki 1939 metų. Mokslo ir Enciklopedijų Leidykla, 1994. Kitiems tai kelia šiurpą ir klausimą – ar buvo įmanoma išsaugoti unikalų miesto istorinį ir kultūrinį paveldą naujomis istorinėmis ir politinėmis sąlygomis?

Gana barbariška parko steigimo pradžia sutampa ir su viso Klaipėdos miesto kūrimu. Karo ir pokario metais kapinių likimas drastiškai pasikeitė. 1944–1945 m. Klaipėda neteko absoliučios daugumos savo gyventojų – vokiečių. Kai 1945 m. sovietinė armija užėmė miestą, pirmą dieną užsiregistravo tik 28 iš beveik 39 000 prieš karą mieste gyvenusių žmonių.Nikženaitis, Alvydas. „Klaipėdietiškojo identiteto beieškant“. Klaipėda. Istorija populiariai. Klaipėdos m. savivaldybė: Druka, 2002; p. 10.

Be to, Klaipėdą užėmus sovietams buvo naikinama viskas, kas friciška, t. y. vokiška. Senieji antkapiniai paminklai su vokiškais užrašais būdavo apverčiami, kapinės buvo plėšiamos ir niokojamos, tvorelės ar plokštės pakartotinai naudojamos statybose. Galiausiai kapinės virto apleistu šabakštynu.

Galiausiai, 1975 m. Klaipėdos vykdomojo komiteto sprendimu buvo nutarta kapines panaikinti, jų vietoje formuoti Skulptūrų parką.Skulptūrų parkas. Mažosios Lietuvos istorijos muziejus. // Portalas „Lietuvos muziejai“ <www.muziejai.lt>. (Žiūrėta 2014-03-10.)

 Klaipėdos skulptūrų parkas (nuo 1977 m.)
1977 m. liepos 30 d. buvo įkurtas Martyno Mažvydo skulptūrų parkas. Norint pastatyti dalį parko, tuometinė valdžia sunaikino senąsias kapines, todėl pietinė dalis parko yra pastatyta ant kapų. Vakarinė parko dalis pastatyta atnaujinus iki tol buvusį parką.

1977–1991 m. vasaromis Smiltynėje buvo rengiami skulptorių granito simpoziumai, kurių metu sukurti kūriniai buvo statomi parke iki 1989 m. Unikalūs simpoziumai buvo reikšmingiausia to meto kultūrinė iniciatyva ne tik mieste, bet ir visoje šalyje.Klaipėdos skulptūrų parkas: vakar, šiandien, rytoj. // Dienraštis „Klaipėda“, 2011-10-26. (Žiūrėta 2014-03-12.) Parkas tapo savotiška moderniosios lietuvių skulptūros galerija po atviru dangumi. Daugelio skulptorių parkui sukurti darbai jų kūrybinėje biografijoje yra vertinami kaip patys geriausi.Jokubavičienė, Kristina. Apie Skulptūrų parką – ramiai ir konstruktyviai. // Dienraštis „Klaipėda“ (priedas „Durys“), 2007-09-26. (Žiūrėta 2014-03-12.) Net 10 skulptorių iš 61 dalyvavusių simpoziumuose vėliau tapo Nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatais.Kažukauskienė, Asta. Knyga apie skulptūrų parką primena istoriją. // „Vakarų ekspresas“, 2013-02-13. (Žiūrėta 2014-03-11.) Tokiu būdų parkas puikiai atspindi XX a. pabaigos lietuvių skulptūros tendencijas.

Kad parkas nebūtų perkrautas, likusios skulptūros atsirado Danės skvere ir Smiltynėje


Klaipėdos skulptūrų parkas


Klaipėdos skulptūrų parkas

Dėl susiklosčiusių istorinių aplinkybių Skulptūrų parkas yra unikali miesto teritorija. Parko likimas it veidrodis atspindi permainingą miesto likimą.

 Miesto senosios kapinės „Memel Städtischer Friedhof“ (1820–1959 m.)
Jau 1762 m. miesto plane prie Liepų ir Trilapio gatvių buvo pažymėtos nedidelės kapinaitės. Per Septynerių metų karą (1756–1763 m.) čia laidojo rusų kareivius ir vokiečius belaisvius. Kai vietoj didžiųjų miesto kapinių buvusių Krūmamiestyje 1796–1820 m. (dabartinėje Naujo Sodo gatvėje, prie Jaunimo centro) buvo užveistas pirmasis miesto sodas, miesto kapinės buvo perkeltos į Liepų ir Trilapio g. 1820 m. sausio 7 d. šioje vietoje buvo įšventintos visų krikščioniškų konfesijų miesto kapinės – „Memel Städtischer Friedhof“.

Jau 1856 m. minima, kad sklypas buvo beveik užlaidotas. Vyriausybė leido panaudoti senąją vietą antriniam laidojimui ir tam tikslui rytinė senųjų kapinių dalis buvo užversta žemių sluoksniu ir paaukštinta. Po 1871 m., pasibaigus Prancūzijos-Prūsijos karui, kapinėse buvo laidojami belaisviai prancūzai, kasę Vilhelmo kanalą. XIX a. pabaigoje kapines praplėtė. Paskutinis laidojimas kapinėse vyko 1959 m.Žiemytė, Ivona. Ryškėja Skulptūrų parko tapatybės ženklai. // „Vakarų ekspresas“, 2013-03-21. (Žiūrėta 2014-03-09.) Tikslus žmonių, palaidotų per 200 metų (1762–1964 m.), skaičius nėra žinomas, tačiau paskaičiuota, kad per 86 metus (1851–1937 m.) miesto kapinėse palaidota 28 930 žmonių. Taigi bendras palaidotų klaipėdiečių skaičius gali siekti apie 40 000 žmonių.

 Kapinių naikinimas (1944–1983 m.)
Iki šiol šis įvykis kelia daug klausimų. Vieniems tai atrodo priimtina praktika kaip pasaulio mastu (pvz., Singapūre, Gdanske ir kt.), taip ir Klaipėdoje (per 760-metį miesto gyvavimo laiką buvo sunaikinta, sulyginta ir paversta parkais ir želdiniais virš 15 senųjų kapinių).Tatoris, Jonas. Senoji Klaipėda: urbanistinė raida ir architektūra iki 1939 metų. Mokslo ir Enciklopedijų Leidykla, 1994. Kitiems tai kelia šiurpą ir klausimą – ar buvo įmanoma išsaugoti unikalų miesto istorinį ir kultūrinį paveldą naujomis istorinėmis ir politinėmis sąlygomis?

Gana barbariška parko steigimo pradžia sutampa ir su viso Klaipėdos miesto kūrimu. Karo ir pokario metais kapinių likimas drastiškai pasikeitė. 1944–1945 m. Klaipėda neteko absoliučios daugumos savo gyventojų – vokiečių. Kai 1945 m. sovietinė armija užėmė miestą, pirmą dieną užsiregistravo tik 28 iš beveik 39 000 prieš karą mieste gyvenusių žmonių.Nikženaitis, Alvydas. „Klaipėdietiškojo identiteto beieškant“. Klaipėda. Istorija populiariai. Klaipėdos m. savivaldybė: Druka, 2002; p. 10.

Be to, Klaipėdą užėmus sovietams buvo naikinama viskas, kas friciška, t. y. vokiška. Senieji antkapiniai paminklai su vokiškais užrašais būdavo apverčiami, kapinės buvo plėšiamos ir niokojamos, tvorelės ar plokštės pakartotinai naudojamos statybose. Galiausiai kapinės virto apleistu šabakštynu.

Galiausiai, 1975 m. Klaipėdos vykdomojo komiteto sprendimu buvo nutarta kapines panaikinti, jų vietoje formuoti Skulptūrų parką.Skulptūrų parkas. Mažosios Lietuvos istorijos muziejus. // Portalas „Lietuvos muziejai“ <www.muziejai.lt>. (Žiūrėta 2014-03-10.)

 Klaipėdos skulptūrų parkas (nuo 1977 m.)
1977 m. liepos 30 d. buvo įkurtas Martyno Mažvydo skulptūrų parkas. Norint pastatyti dalį parko, tuometinė valdžia sunaikino senąsias kapines, todėl pietinė dalis parko yra pastatyta ant kapų. Vakarinė parko dalis pastatyta atnaujinus iki tol buvusį parką.

1977–1991 m. vasaromis Smiltynėje buvo rengiami skulptorių granito simpoziumai, kurių metu sukurti kūriniai buvo statomi parke iki 1989 m. Unikalūs simpoziumai buvo reikšmingiausia to meto kultūrinė iniciatyva ne tik mieste, bet ir visoje šalyje.Klaipėdos skulptūrų parkas: vakar, šiandien, rytoj. // Dienraštis „Klaipėda“, 2011-10-26.


Valiutų rinka

Valiutų rinka – finansinės operacijos, vykdomos su užsienio valiutomis. Dar vadinama Forex () – pasaulinė tarpbankinė valiutų rinka. Forex – įvairios užsienio valiutos pirkimo-pardavimo operacijų visuma, kuri atspindi tarptautines, politines ir ekonomines realijas, tendencijas, poreikius ir kintančias sąlygas. „Forex“ rinkos pagrindiniai dalyviai (angl. market-makers) – bankai, tarptautinės bendrovės, finansų institucijos, stambūs spekuliantai, atliekantys didžiulės apimties sandorius, galinčius pakeisti valiutų kursą, ir smulkūs investuotojai.

Forex rinka pradėjo formuotis 1971 metais, kai nustojo galioti Bretton-Woods valiutų kursų reguliavimo sistema bei buvo pereita nuo fiksuotų prie „plaukiojančių“ valiutų kursų.

Forex rinka veikia visą parą, penkias dienas per savaitę. Šios rinkos vienos paros apyvarta kelias dešimtis kartų viršija bendrą visų JAV fondų biržų mėnesinę apyvartą, o 2013 m. balandžio mėnesį BIS (Bank of international settelment) fiksavo rekordinį  5,3 trilijono JAV dolerių apyvartos lygį (2010 m.  4,0 trl., 2007 m. 3,3 trl.).

Apie 80 % visų sandorių sudaro spekuliacinės operacijos, kurių tikslas gauti pelną iš valiutinių kursų skirtumų, likusieji – prekybinės arba investicinės kilmės. Būtent spekuliacija labiausiai ir domina privačius investuotojus, nes intensyviai besikeičiantys valiutų kursais sudaro ir solidaus pelno galimybę.

 Forex.LT - Apie Forex
 Versus - 60 milijonų. Analitinio verslo kariauna.
 Straipsnių katalogas apie forex prekybą.
 Forex patarimai ir rinkos apžvalgos
 Tarptautinio atsiskaitymų banko 2013m. rugsėjo mėn. ataskaita.

Kategorija:Finansų rinko

FOREX PREKYBA
Kas tai yra forex?
Apie forex yra girdėję tik tie Lietuvos gyventojai, kurie domisi finansinėmis naujienomis arba kurie tiesiogiai yra susiję su Forex. Forex – angliškai foreign exchange – terminas, kuris dažnai trumpinamas kaip FX, reiškia prekybą valiutomis.
Paskutiniu metu valiutos buvo tarsi didžiulės karuselės, kuriose kartojosi tiek svaiginančios aukštumos, tiek ir seniai nematytos žemumos. Valiutų rinkos naujienos jau kurį laiką dominuoja viso pasaulio valstybių naujienose. Tačiau, ką tokios naujienos pasako paprastam gyventojui, arba ko iš jų gali pasimokyti pradedantysis forex rinkos dalyvis? Prieš toliau skaitant apie prekybos forex rinkoje privalumus, yra itin svarbu suprasti, kad prekyba forex rinkoje turi labai didelę riziką, kuri reiškia, kad pradėjęs tokią prekybą tu gali prarasti labai daug pinigų. Bet kokia investicija į valiutų rinką turėtų apimti tik gerai pamatuotą riziką, ir tu negali rizikuoti prarasti daugiau pinigų, nei tu gali sau leisti.
Apie forex veikimo principą galima suprasti daugiau žinant tai, kas yra valiutų prekyba ir kam ji yra naudinga. Valiutos keitimo kursas yra kursas, kuriuo viena valiuta gali būti pakeista į kitą. Forex valiutų keitimo kursas visada yra skelbiamas poromis, pavyzdžiui EUR/USD (reiškiantis eurą ir JAV dolerį). Apie forex valiutų keitimo kurso pokyčius galima daugiau suprasti domintis tokiais ekonominiais reiškiniams, kaip infliacija, industrinė produkcija ir geopolitiniai įvykiai. Šie faktoriai be išimties įtakoja visų forex prekyboje esančių dalyvių veiksmais pirkti ar parduoti valiutas.
Apie tai, ar verta prekiauti forex rinkoje, ir kokį pelną ar naudą tokia prekyba gali duoti, klausimai kyla beveik kiekvienam pradedančiajam forex prekiautojui. Prieš vardijant visus privalumus apie forex prekybą verta paminėti, kad forex yra didžiausia pasaulio rinka, kurioje veiksmas vyksta 24 valandas per parą.
- Pirmiausia, tu pats gali pasirinkti, kada prekiauti, ir kaip prekiauti. Kadangi ši rinka veikia visą parą, tu gali pasirinkti tau priimtiniausią, arba tavo nuožiūra geriausią prekybos laiką.
- Dauguma firmų neima komisinių – tau reikia mokėti tik pasiūlymo/prašymo sklaidą.
- Tau yra lengviau susikoncentruoti tiek keletu valiutų nei 5000 akcijomis.
- Forex yra prieinamas. Tau nereikia didžiulės pradinės pinigų sumos norint pradėti prekiauti valiutomis forex rinkoje.
Susipažįstant su valiutų prekyba forex rinkoje verta suprasti ir tokį aspektą apie forex, kad ši rinka yra ne kiekvienam prekiautojui tinkama. Apie tai, kad prekyba užsienio valiutomis forex rinkoje yra rizikinga, gali patvirtinti kiekvienas šioje rinkoje dirbantys prekybininkas. Prieš nusprendžiant imtis valiutų prekybos forex rinkoje tu privalai apsvarstyti savo investavimo tikslus, turimos patirties lygį, ir rizikos ribas, t.y. kiek tu esi pasirengęs rizikuoti. Prisimink apie tai, kad prekiaudamas forex rinkoje tu vienu metu gali prarasti didelę dalį, o gal net ir visą pradinę investiciją. Tai verčia susimąstyti apie tai, kad tu neturėtum investuoti tokių pinigų, kurių negali leisti sau prarasti. Kitu atveju tu rizikuoji susidurti su rimtomis finansinėmis problemomis ir itin dideliu rizikos sukeltu streso lygiu.
Taigi, sekdamas finansines naujienas tu jau turbūt pastebėjai, kaip kiekvieną dieną kyla ir krenta tam tikrų valiutų vertė. Tokia valiutų kainų kaita suteikia puikią progą tau užsidirbti, jei tik tu tinkamai suprasi apie forex veikimo principus ir išmoksi protingai jais pasinaudoti. Bene geriausias prekybos forex pavyzdys yra Džordžas Sorosas, kuris vos per dieną uždirba milijardus prekiaudamas valiutomis. Nuolat vystantis internetinėms sistemoms ir technologijos, prekyba forex tapo prieinama kiekvienam pasaulio gyventojui, kuris tik turi prieigą prie interneto.
KAIP PREKIAUTI FOREX'E?
Nepriklausomai nuo to, ką tu jau girdėjai apie vienadienę prekybą forex rinkoje – kad tai yra lengvas būdas užsidirbti pinigų greitai ir be didelių pastangų – tu privalai žinoti daugiau, norėdamas tinkamai prekiauti forex rinkoje. Taip, sakoma, kad užtenka patogiai sėdėti namie prie savo kompiuterio ir pinigai kris į tavo banko sąskaitą. Tame yra dalis tiesos. Prekiauti forex rinkoje tu gali tiesiog patogiai įsitaisęs namie prie savo kompiuterio ekrano, bet ir tėra lengvoji tokio darbo dalis. Tau reikės padaryti daug daugiau, kad tau pasisegtų ir tavo darbą vainikuotų pelnas. Taigi, dabar jau kyla klausimas, kaip prekiauti forex rinkoje, kad tavo investicijos nepradingtų, o už darbą gautum ir pajamų.
Pirmasis patarimas tiems, kuriuos domina klausimas, kaip prekiauti forex sėkmingai, būtų nemesti savo turimo darbo. Kai kurie lengvo forex rinkos uždarbio idėja susižavi taip, kad jie meta savo turimą reguliarų ir stabilų darbą ir nusprendžia gyventi vien iš prekybos forex. Tik todėl, kad tai pasirodė lengva iš pirmo žvilgsnio, visiškai nereiškia, kad tu jau žinai, kaip prekiauti forex sėkmingai ir tai padės tau užsitikrinti pakankamai lėšų pragyvenimui. Be stabilių pajamų tu patirti daug streso ir tikrai nesugebėsi priimti racionalių sprendimų forex prekyboje. Forex rinka kelia pakankamai stresinių situacijų, todėl papildomas stresas dėl pragyvenimo tau neduos jokios naudos. Jei tu dirbsi forex su papildomu stresu, tavo rezultatai bus prastesni ir taip tu dar labiau mažinsi savo šansus tapti geru ir profesionaliu forex prekeiviu.
Kitas patarimas kamuojamiems klausimo, kaip prekiauti forex sėkmingai, yra užsiimti savišvieta. Interneto platybėse yra daugybė sertifikuotų ir patvirtintų sėkmingų forex prekybos strategijų. Tau patariama susipažinti su keliomis, kurios tau tinka labiausiai atsižvelgiant į tavo forex prekybos tikslus. Verta paminėti ir tai, kad internete daug tokių strategijų yra aiškiai pervertinamos, jų reklamos yra daug pozityvesnės nei tikri jų rezultatai. Todėl į savo forex mokslus žiūrėk rimtai, atsakingai rinkis tokią informaciją, kuri duoda naudos, o ne tik siūlo tau pirkti reklaminius šūkius, po kuriais slepiasi bevertės forex strategijos. Tai pagrindinė taisyklė norintiems žinoti, kaip prekiauti forex rinkoje. Pasikliauk tikrais rezultatais, o ne reklaminiais šūkiais.
Galiausiai besidomintys, kaip prekiauti forex rinkoje, turi išmokti, kaip atskirti jiems geriausiai veikiančias forex strategijas. Kuo daugiau skaitysi apie vienadienę forex prekybą, tuo daugiau galimybių turėsi atrasti tau tinkamiausią sėkmingą forex strategiją. Kai kurie forex prekeiviai staigiai pasirenka vieną ir taip pradeda savo forex prekybą. Kitiems reikia daugiau laiko paanalizuoti, palyginti, išbandyti ir tik tada jie ryžtasi pradėti forex prekybą naudodami būtent tą forex strategiją. Šioje situacijoje sunku pasakyti, kaip pradėti prekiauti forex rinkoje yra geriau, dažniausiai patariama tai pradėti daryti atsargiai, išbandant pasirinktą strategiją ir taip nerizikuoti savo santaupomis. Tačiau kartais ir greitas sprendimas yra labai geras, ypač jei žinai savo galimybes ir tikslus.
Kiekvienas forex pradedantysis, norintis žinoti, kaip prekiauti forex sėkmingai, turi suprasti ir vieną svarbų faktorių, susijusį asmeniškai su juo. Sėkmingai forex prekybai daug įtakos turi ir savo emocijų ir streso valdymas. Norėdamas išmokti prekiauti forex sėkmingai, privalėsi pirmiausia suvaldyti savo emocijas ir vadovautis šaltu protu. Greičiausiai, jei paklausi forex profesionalų, kaip prekiauti forex sėkmingai, jie pirmiausia pasakys, kad reikia pasitikėti savo pasirinkta strategija ir šaltu protu.
FOREX PREKYBA
Forex prekyba yra tarptautinė prekyba valiutomis, kurią galima atlikti su brokerių pagalba. Pradedant forex prekybą yra būtina išsirinkti valiutų porą, kuria remiantis tu atliksi pagrindinius forex prekybos veiksmus ir iš kurios prekybos tikiesi uždirbti didžiausią pelną.
Pati forex prekyba gali būti atliekama vos kelių klavišų paspaudimo pagalba, o rezultatai matomi taip pat per kelias sekundes. Tarkim, tu nusprendi, kad tau šiuo metu yra naudinga atlikti pirkimą ar pardavimą, taigi tu siunti savo nurodymą brokeriui, kuris toliau persiunčia tavo nurodymą pagrindiniam Forex prekybos padaliniui. Kai tu užbaigi sandorį, tavo brokeris nurodo tavo poziciją pagrindiniame banke ir tada tavo sąskaita arba papilnėja uždirbtomis pajamomis, arba tu prarandi dalį savo investicijos. Visas šitas procesas gali įvykti vos per kelias sekundes, nes forex prekybos rinkoje informacija yra nuolat atnaujinama, prekyba vyksta realiu laiku staigiai reaguojant į visus ekonominius, tarptautinius ir socialinius pokyčius.
Prieš pradedant užsiiminėti forex prekyba reikia pačiam išsianalizuoti didžiulį kiekį informacijos ir atsakyti į daugybę svarbių klausimų. Prieš pradedant užsiiminėti forex prekyba yra būtina išsiaiškinti, kaip tinkamai išsirinkti gerą brokerį. Kitas forex prekyba susidomėjusius asmenis dominantis klausimas yra demo sąskaitos. Dažnai klausiama, ar verta jomis naudotis, o gal verčiau nešvaistyti laiko ir nerti stačia galva į forex rinką. Tiesą pasakius, susidomėjus forex prekyba reikia atsakyti į daugybę klausimų prieš nusprendžiant investuoti savo realius pinigus.
Pirmiausia užsiimant forex prekyba yra būtina išsirinkti brokerį. Šis sprendimas yra asmeninis ir priklauso nuo kiekvieno forex prekeivio pasirinkimo. Vienas brokeris siūlo vienokias paslaugas, kurios atrodo vertingos vienam prekeiviui, kai tuo tarpu kitam prekeiviui tokios paslaugos atrodo nereikalingos ir jis mieliau renkasi kitą brokerį. Labai svarbu prieš priimant galutinį sprendimą apie brokerį forex prekyboje yra apsvarstyti ir palyginti kelis brokerius ir jų pasiūlymus ir tik tada verta pasirinkti tą, su kuriuo tu jausiesi patogiausiai ir saugiausiai.
Forex prekyba patariama užsiimti tik išbandžius demo sąskaitos versiją. Kai jau nuspręsi, kad esi pasiruošęs užsiimti forex prekyba ir išsirinksi tau tinkantį brokerį, atsidaryk to brokerio platbormoje siūlomą demo versiją. Dauguma brokerių siūlo bent mėnesio nemokamą demo versiją, kurioje tu turi geras galimybes išbandyti to brokerio siūlomas paslaugas, pažaisti forex prekyboje su netikrais pinigais ir tuo pačiu pajusti tikrosios forex prekybos, kuri vyksta nuolat ir realiu laiku, tempą. Tokia demo versija naudinga prieš tvirtai nutariant, ar pasirinktas brokeris tau tinka ir ar tu jautiesi pakankamai saugiai dėl savo būsimos investicijos.
Prieš užsiimant tikrąja forex prekyba taip pat verta investuoti šiek tiek laiko ir pasimokyti skaityti įvairias diagramas. Trumpesnio laikotarpio diagramos tau suteiks informaciją, kaip rinka keičiasi kas kelias minutes, o ilgesnio laikotarpio diagrama supažindins, kaip rinka keičiasi per ilgesnį laiką. Skirk pakankamai laiko susipažinimui su skirtingomis diagramomis ir pasirink tokias diagramas, kurios tau atrodo priimtiniausios ir suteikiančios daugiausia naudingos informacijos.
Paskutinis žingsnis užsiimant forex prekyba bus pirmojo sandorio įvykdymas. Jis dažniausiai yra nervingas ir emocionalus. Demo sąskaita paruošia tave tokioms emocijoms, tačiau kai prekyba vyksta naudojant tavo realias investicijas, tokių jausmų numalšinti nepavyksta. Taigi, šiame forex prekybos žingsnyje svarbiausia nepamesti galvos ir laikytis tokios pat strategijos, kuria naudojaisi ir demo versijoje. Jei per pirmą sandorį netekai dalies savo investicijos, nepasiduok, bet apsvarstyk viską, ką tu padarei, rask klaidą ir pasistenk ją ištaisyti kito sandorio metu.
FOREX LIETUVOJE
Forex Lietuvoje yra gana naujas reiškinys, kuris šiuo metu itin sparčiai plinta tarp įvairiausių smulkesnių spekuliantų valiutomis. Todėl nenuostabu, kad forex sulaukia vis daugiau dėmesio.
Forex reiškia užsienio valiutų rinką (foreign exchange market). Dažnai forex dar vadinamas FX, SpotFX ar Valiutų rinka. Visi šie pavadinimai yra tik keletas būdų pavadinti vieną ir tą pačią rinką, kurioje prekiaujama arba spekuliuojama rinkomis.
Forex rinka pasaulyje buvo maždaug nuo 1970 metų, kai valiutų kainos pradėjo kisti Prezidentui Niksonui nuėmus JAV dolerio kainą nuo aukso standarto. Anksčiau JAV doleris buvo palaikomas turimu auksu, o dabartiniais laikais JAV doleris ir kitos valiutos yra remiamos pasitikėjimu valstybių noru ir sugebėjimu išlaikyti savo valiutą.
Tačiau forex rinka nebuvo atvira kiekvienam norinčiam joje dalyvauti net iki 1990 metų. O Lietuvoje pirmasis forex brokeris veiklą pradėjo tik 1997 metais. Tačiau nereikia labai nuliūsti, kad Lietuvai forex durys atsivėrė taip vėlai. Daugelis forex brokerių neįsikūrė net iki 2000 metų. Taigi, smulkieji Lietuvos spekuliantai, kurie domėjosi forex rinka, turėjo progos vykdyti savo veiklą forex rinkoje lygiai su užsienio prekeiviais.
Be to, anksčiau tik labai turtingi investuotojai galėjo užsiimti forex investicijomis. Norint įeiti į forex rinką reikėjo mažiausiai dešimties milijonų dolerių. Lietuvoje tokia suma yra sunkiai įsivaizduojama smulkesniam investuotojui, jau nekalbant apie dabartinius smulkiuosius pradedančius investuotojus. Taigi, tais laikais forex rinkoje galėjo dalyvauti tik bankai ir stambios finansinės institucijos. Bet internetas atvėrė galimybes ir smulkesniems investuotojams iš viso pasaulio. Tuo tarpu ir forex prekyba Lietuvoje besidomintys investuotojai galėjo įsilieti į šią rinką be didžiulių investicijų.
Forex prekyba Lietuvoje įmanoma ir yra patraukli dar ir dėl to, kad tau nereikia faktiškai būti kažkurioje forex rinkos vietoje, nereikia faktiškai keisti vienos valiutos kita ir tau net nereikia atsidaryti banko sąskaitos kuriame nors užsienio banke. Užtenka pasinaudoti Lietuvoje veiklą vykdančio forex brokerio paslaugomis. Tiesą pasakius, forex prekyba Lietuvoje gyvenantiems smulkiesiems investuotojams ar spekuliantams yra įmanoma tik pasinaudojus forex brokerių paslaugomis. Lietuvoje forex brokerius reikia rinktis labai atidžiai. Pirmiausia reikia išsirinkti tokį brokerį, kuris yra registruoto užsienio brokerio teisėtas atstovas Lietuvos Respublikoje. Tai turi būti teisėtai veikiantis juridinis asmuo, kitokiu atveju tave sudominęs brokeris yra paprasčiausias sukčius, kurio pagalba tu gali prarasti visas savo investicijas. Užsienio valstybėse forex brokerių veikla užsiimančios įmonės ar asmenys privalo turėti specialią brokerio licenziją. Tačiau Lietuvos Respublikoje tokia licenzija nereikalinga.
Kaip jau minėta anksčiau, Lietuvoje aktyvi forex rinkos veikla prasidėjo 1997 metais, kaip Lietuvoje pradėjo veikti pirmoji forex paslaugas teikianti įmonė UAB „Forekslitas“. Šiuo metu Lietuvoje veiklą vykdo labai daug forex rinkos brokerių ar oficialių jų atstovų mūsų šalyje: Ac-markets, Admiral Markets, Ava FX, CMC Markets, Delta Stock, Dukascopy, Easy forex, Oanda, GFT, Fibo group, Interbank FX, GCI, Forex Yard, alpari, Etoro, FXSol, E-Trade, Forex.ch, hot spot FX, iFOREX, HY markets, Interactive Brokers, IG markets, Marketiva, Saxo bank, Nord Markets, MF Global, RT FX, PIP forex, Real Trade, Ikon GM Royal Division. Prieš išsirenkant asmeninį forex brokerį reikia labai įdėmiai patikrinti, ar jis yra oficialus užsienio brokerio atstovas Lietuvoje. Kadangi forex rinkoje nuolat vyksta įvairūs pokyčiai, tokią informaciją verta tikrinti nuolatos. Kadangi susidomėjimas forex rinka Lietuvoje yra didžiulis ir nuolat augantis reiškinys, galima spėti, kad į Lietuvos rinką gali nuolatos įsijungti naujų užsienio brokerių atstovų.


Valiutų rinka


Juozas Bernatonis (1953)

Juozas Bernatonis (g. 1953 m. rugsėjo 8 d. Kaune) – Lietuvos chemikas technologas, filosofas, teisininkas, diplomatas, komjaunimo, partinis, politinis bei visuomenės veikėjas.

Tėvas chemikas Juozas Bernatonis, sesuo ekonomistė Dalia Bernatonytė.

1971 m. baigė Kauno 7-ąją vidurinę mokyklą. 1971–1976 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Cheminės technologijos fakultete, chemikas technologas. 1976–1979 m. Kauno politechnikos instituto Stambiamolekulinių junginių tyrimo laboratorijos jaunesnysis mokslinis bendradarbis. 1980–1985 m. LKJS CK Studentų skyriaus vedėjas. 1985–1987 m. LKP CK Mokslo ir mokymo įstaigų skyriaus instruktorius. 1987–1990 m. mokėsi Čekoslovakijos Socialistinės Respublikos aukštosios politikos mokyklos aspirantūroje, filosofijos mokslų kandidatas. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=B&sritis=H

1992–2004 m., 2007 m. ir 2012-2020 m. LR Seimo narys, 1993–1996 m. Seimo pirmininko Česlovo Juršėno pavaduotojas. 1997–1998 m. prezidento Algirdo Brazausko patarėjas politikos klausimais, 1998 m. referentas. 2001–2003 m. A. Brazausko Vyriausybėje – vidaus reikalų ministras. 2002 m. baigė VU TF Neakivaizdinių studijų skyrių, teisės magistras. 2003–2004 m. Seimo Konstitucijos pataisų komisijos pirmininkas. 2004–2006 m. ministro pirmininko A. Brazausko patarėjas vidaus politikos klausimais, vėliau – ministro pirmininko Gedimino Kirkilo vyriausiasis patarėjas.

2006–2012 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Estijos Respublikoje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=282877 2012 m. liepos 3 d. prezidentės Dalios Grybauskaitės dekretu paskirtas Lietuvos ambasadoriumi Armėnijoje. Jam nusprendus kandidatuoti 2012 m. Seimo rinkimuose, prezidentė 2012 m. rugpjūčio 27 d. savo dekretą atšaukė. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=431671http://www.vrk.lt/rinkimai/416_lt/Kandidatai/Kandidatas66830/Kandidato66830Anketa.html 2012–2016 m. kadencijos Seimo narys  2012–2016 m. Algirdo Butkevičiaus Vyriausybėje – Lietuvos teisingumo ministras.

1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, tarybos narys, prezidiumo narys, sekretoriato parlamentinės grupės vadovas, nuo 1997 m. pirmininko pavaduotojas. Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, LSDP tarybos narys, LSDP pirmininko pavaduotojas, nuo 2004 m. prezidiumo narys. Algirdo Brazausko fondo valdybos pirmininko pavaduotojas. 2000–2004 m. kadencijos Seimo narys

2017 m. lapkritį, prieš pašalinimo iš LSDP klausimo svarstymą, pats kartu su kitais 7 partijos nariais pasitraukė iš partijos.Socdemų maištininkai patys traukiasi iš partijos, „Vakarų ekspresas“, 2017-10-14, 13:42, BN

Socdemų maištininkai patys traukiasi iš partijos
„Šiandien šioje socialdemokratijos menkinimo istorijoje turi būti padėtas taškas. Mes puikiai suvokiame, kad dabartinės vadovybės mums metami nepagrįsti kaltinimai ir įpareigojimai bičiuliams mus šalinti iš partijos gali suskaldyti LSDP. Partijos vadovas dėl mums nežinomų motyvų ir priežasčių siekęs sugriauti valdančiąją kairiojo centro koaliciją ir nesugebėjęs tai padaryti, dabar savo rankomis silpnina partiją, griauna mūsų vienybę. Puikiai suvokdami šių destruktyvių vadovybės veiksmų pasekmes mes nusprendėme patys palikti partiją“, - rašoma socialdemokratų parlamentarų pareiškime, kurį gavo BNS.
Šį pareiškimą pasirašė Gediminas Kirkilas, Algirdas Butkevičius, Juozas Bernatonis, Rimantė Šalaševičiūtė, Irena Šiaulienė, Andrius Palionis, Artūras Skardžius, Rimantas Sinkevičius. Tarp pasirašiusiųjų nėra Antano Vinkaus pavardės, kuris taip pat buvo nepaklusęs partijos tarybos sprendimui trauktis iš koalicijos su Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga.
G. Kirkilas BNS šeštadienį sakė, jog iš partijos pasitraukusieji toliau bus bendroje koalicijoje su „valstiečiais“. Klausiamas, ar frakcija keis pavadinimą, G. Kirkilas teigė, jog tai dar bus svarstoma.
„Nedarysime nieko, kad pakenkti socialdemokratų partijai“, - sakė G.Kirkilas.
Anot jo, A. Vinkaus parašo nėra, nes jis nusprendė dalyvauti šeštadienį partijos tarybos posėdyje, kur greičiausiai gali būti pašalintas iš partijos.
„Čia laisvas apsisprendimas. Kas patys pasitraukė, kas galbūt bus išmesti arba ne. A. Vinkus bet kuriuo atveju bus mūsų frakcijoje“, - aiškino G. Kirkilas.
Apie pasitraukimą iš partijos pareiškusieji socialdemokratai teigia, jog atsisakydami narystės LSDP neišsižada socialdemokratinių vertybių ir neatsisveikina su partija, nes į ją tikisi sugrįžti po kelerių metų.
„Ir nebūdami partijoje toliau įgyvendinsime socialdemokratinę programą, toliau tarnausime valstybei ir Lietuvos žmonėms. Taip pat mes ketiname po dvejų metų sugrįžti į LSDP, jeigu mūsų partija išliks socialdemokratinė“, - rašoma pareiškime.
Pasitraukiantieji iš LSDP, kurių dauguma - šios partijos senbuviai ir buvę lyderiai, teigia esantys nepagrįstai kaltinami, kad sudarydami frakcijų koaliciją su „valstiečiais“ Seime pažeidė LSDP statutą. Jie kartoja išmėginę visas galimybes, kad būtų išvengta konflikto - siūlė memorandumą, vėliau kitus kompromisinius siūlymus, galiausiai - visų sprendimų moratoriumą.
„Pastarieji mėnesiai mums buvo labai sunkūs. Teko išgyventi naujos partijos vadovybės, konservatorių ir kitų dešiniųjų užgauliojimus bei patyčias. Mūsų ryžtingi ir atsakingi veiksmai, sutrukdę sukelti politinį chaosą ir užkirtę kelią dešiniųjų atėjimui į valdžią, buvo visaip menkinami. Deja, mes praradome ir dalies suklaidintų mūsų partijos bičiulių supratimą bei palaikymą“, - apgailestaują iš LSDP besitraukiantieji.
Socialdemokratų partijos (LSDP) taryba šeštadienį renkasi spręsti, ar šalinti iš partijos didžiąją dalį Seimo Socialdemokratų frakcijos narių, nepaklususiusių sprendimui trauktis iš valdančiosios koalicijos su „valstiečiais“.
Rugsėjo pabaigoje LSDP taryba priėmė sprendimą pasitraukti iš koalicijos su Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga.
Tačiau prieš partijos tarybos valią rugsėjo pabaigoje devyni Seimo socialdemokratai balsavo už tai, kad būtų tęsiamas bendradarbiavimas su „valstiečiais“. Tokios pozicijos laikėsi Juozas Bernatonis, Antanas Vinkus, Artūras Skardžius, Irena Šiaulienė, Rimantė Šalaševičiūtė, Algirdas Butkevičius, Rimantas Sinkevičius, Andrius Palionis, Gediminas Kirkilas.
Praėjusią savaitę posėdžiavusi LSDP Etikos ir procedūrų komisija nusprendė, kad minėti parlamentarai pažeidė partijos statutą ir pasiūlė juos šalinti iš partijos. Iš partijos siūlomi šalinti parlamentarai raštu pateiktuose paaiškinimuose Etikos komisijai ginčijo LSDP tarybos sprendimo pasitraukti į opoziciją teisėtumą.
Mesti iš partijos etikos sargai siūlė ir parlamentarą Mindaugą Bastį. Jis valią šlietis prie koalicijos su „valstiečiais“ buvo išreiškęs pasirašydamas po dviejų frakcijų koalicijos deklaracija. Tačiau savaitės pabaigoje M. Bastys, kuriam dėl įtartinų ryšių su Rusija parlamente pradėtas apkaltos procesas, atsiėmė savo parašą. Tad išmetimas iš partijos M. Basčiui turėtų nebegrėsti.
Seimo pirmininko pavaduotojas Gediminas Kirkilas partijos tarybos išvakarėse ragino abiems pusėms susitarti dėl visų sprendimų moratoriumo. Partijos pirmininkas G. Paluckas savo ruožtu teigė, kad visiems anksčiau nepaklususiems frakcijos nariams ik šio penktadienio vakaro buvo sudaryta galimybė apsigalvoti ir pakeisti sprendimą, taip išvengiant siūlytų sankcijų.
Šiuo metu Socialdemokratų frakciją Seime sudaro 19 narių – 17 LSDP narių ir du prie frakcijos prisidėję „darbiečiai“.
Išmetus ar pasitraukus didesnei daliai narių LSDP frakcija skiltų. Būta prognozių, kad LSDP rizikuoja tapti neparlamentine partija, nes frakciją Seime pagal statutą gali sudaryti ne mažiau kaip septyni nariai. Tačiau G. Paluckas yra teigęs nesibaiminantis tokio scenarijaus.
Partijos tarybos valią trauktis į opoziciją pareiškė vykdysiantys šeši Seimo socialdemokratai: Rasa Budbergytė, Raminta Popovienė, Algirdas Sysas, Juozas Olekas, Julius Sabatauskas ir Algimantas Salamakinas. Jei prie pastarųjų prisidėtų ir persigalvojęs M. Bastys, LSDP turėtų opozicinę frakciją Seime.
Be to, M. Basčiui atšaukus savo parašą, mažėja valdančiųjų gretos Seime. Po frakcijų susitarimo dėl bendradarbiavimo pasirašymo „valstiečiai“ formaliai skaičiuoja, kad daugumai priklauso visa 19 narių Socialdemokratų partijos frakcija, nors po sutartimi yra 11 frakcijos narių parašai, o savąjį atšaukus M. Basčiui – dešimt.
„Valstiečiai“ Seime turi 56 narių frakciją, taip pat partijai priklauso pagal Seimo statutą jokiai frakcijai nepriklausantis Viktoras Pranckietis. Dar koalicijai paramą deklaruoja du „darbiečiai“, ir su koaliciją prieš partijos valią remiančiais socialdemokratais bendras skaičius yra 69. Valdančiajai daugumai užsitikrinti būtinas 71 atstovas Seime.
Rašyti komentarą


Juozas Bernatonis (1953)


Juozas Bernatonis (1953)

Tėvas chemikas Juozas Bernatonis, sesuo ekonomistė Dalia Bernatonytė.

1971 m. baigė Kauno 7-ąją vidurinę mokyklą. 1971–1976 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Cheminės technologijos fakultete, chemikas technologas. 1976–1979 m. Kauno politechnikos instituto Stambiamolekulinių junginių tyrimo laboratorijos jaunesnysis mokslinis bendradarbis. 1980–1985 m. LKJS CK Studentų skyriaus vedėjas. 1985–1987 m. LKP CK Mokslo ir mokymo įstaigų skyriaus instruktorius. 1987–1990 m. mokėsi Čekoslovakijos Socialistinės Respublikos aukštosios politikos mokyklos aspirantūroje, filosofijos mokslų kandidatas. http://www.mokslas.mii.lt/mokslas/SRITYS/duom00.php?pav=B&sritis=H

1992–2004 m., 2007 m. ir 2012-2020 m. LR Seimo narys, 1993–1996 m. Seimo pirmininko Česlovo Juršėno pavaduotojas. 1997–1998 m. prezidento Algirdo Brazausko patarėjas politikos klausimais, 1998 m. referentas. 2001–2003 m. A. Brazausko Vyriausybėje – vidaus reikalų ministras. 2002 m. baigė VU TF Neakivaizdinių studijų skyrių, teisės magistras. 2003–2004 m. Seimo Konstitucijos pataisų komisijos pirmininkas. 2004–2006 m. ministro pirmininko A. Brazausko patarėjas vidaus politikos klausimais, vėliau – ministro pirmininko Gedimino Kirkilo vyriausiasis patarėjas.

2006–2012 m. LR nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Estijos Respublikoje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=282877 2012 m. liepos 3 d. prezidentės Dalios Grybauskaitės dekretu paskirtas Lietuvos ambasadoriumi Armėnijoje. Jam nusprendus kandidatuoti 2012 m. Seimo rinkimuose, prezidentė 2012 m. rugpjūčio 27 d. savo dekretą atšaukė. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=431671http://www.vrk.lt/rinkimai/416_lt/Kandidatai/Kandidatas66830/Kandidato66830Anketa.html 2012–2016 m. kadencijos Seimo narys  2012–2016 m. Algirdo Butkevičiaus Vyriausybėje – Lietuvos teisingumo ministras.

1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, tarybos narys, prezidiumo narys, sekretoriato parlamentinės grupės vadovas, nuo 1997 m. pirmininko pavaduotojas. Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, LSDP tarybos narys, LSDP pirmininko pavaduotojas, nuo 2004 m. prezidiumo narys. Algirdo Brazausko fondo valdybos pirmininko pavaduotojas. 2000–2004 m. kadencijos Seimo narys


Darius Pakamanis

Darius Pakamanis (g. 1981 m. rugsėjo 8 d. Mažeikiuose) – Lietuvos krepšininkas, rungtyniaujantis Vokietijos Filingeno-Šveningeno „Panthers“ komandoje.

Krepšininkas karjerą pradėjo gimtųjų Mažeikių komandoje, o po sėkmingo 2000–2001 m. sezono perėjo į „Šiaulių“ komandą, kurioje, kaip ir „Naftos“ komandoje, tapo vienu iš lyderių.

Prieš 2006–2007 m. sezoną D. Pakamanis tapo „Lietuvos Ryto“ komandos nariu, bet prieš pat sezono pradžią LKL čempionai nusprendė krepšininką grąžinti į „Šiaulius“. Tačiau, kai Vilniaus komandoje pasikeitė treneriai, D. Pakamanis grįžo į „Lietuvos Rytą“, o jau 2007 m. sausio pabaigoje vėl buvo paskolintas Šiaulių „Šiauliai“. 2007 m. rugpjūčio 1 d. Vilniaus komandos vadovai pranešė, kad ir 2007–2008 m. sezoną D. Pakamanis žaidė Šiaulių „Šiauliai“, bet sužaidus porą rungtynių buvo paskolintas Ispanijos Valadolido Grupo Capitol klubui.http://www.krepsinis.net/news.php?news_id=73647&page=6 Pasibaigus sezonui D. Pakamanis paliko Ispanijos klubą ir pradėjo ieškotis naujo.

2008 m. spalio 8 d. D. Pakamanis laikinai prisijungė prie NKL rungtyniaujančio Joniškio „Delikateso“ klubo,http://www.krepsinis.net/news.php?news_id=85546 , bet nesužaidęs nė vienerių rungtynių pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Brėmerhafeno „Eisbaren“ komanda.http://www.krepsinis.net/news.php?news_id=86099 2008 m. gruodžio pabaigoje sutartis su krepšninku nebuvo pratęsta.http://www.krepsinis.net/news.php?news_id=92611  2009 m. sausio pabaigoje persikėlė rungtyniauti į Ukrainos BS „Odessa“ komandą,http://www.krepsinis.net/news.php?news_id=95830  tačiau 2009 m. rugsėjo pabaigoje buvo priverstas ją palikti dėl finansinių sunkumų komandoje.http://www.krepsinis.net/d-pakamanis-paliko-odesos-komanda-120568.html

2009 m. spalio 22 d. buvo pranešta, kad D. Pakamanis laikinai rungtyniaus Šiaulių „Šiaulių“ komandoje,http://www.krepsinis.net/d-pakamanis-grizta-i-siaulius-123436.html tačiau sužaidęs vienerias rungtynes paliko Šiaulius ir pasirašė sutartį su Utenos Juventus klubu iki 2009–2010 m. sezono pabaigos.http://www.utenosjuventus.lt/LT/naujienos/1023/

2010 m. rugpjūčio 30 d. pasirašė sutartį su LEB lygos Melilla Baloncesto komanda.http://www.krepsinis.net/d-pakamanis-isvyksta-i-ispanija-150400.html&comment=y

2011 m. rugpjūčio 19 d. sugrįžo į Utenos „Juventus“ klubą ir pasirašė vienerių metų sutartį.http://sportas.delfi.lt/basketball/dpakamanis-grizta-i-juventus-kluba.d?id=4873130

"Labai džiaugiuosi, kad Utenos krepšinio gerbėjams galėjome padaryti puikią savaitgalio dovaną.
Mano nuomone, Darius yra vienas geriausių savo pozicijos žaidėjų ir gal net ne tik Lietuvoje. Susigrąžinti šį krepšininką buvo vienas svarbiausių tarpsezonio darbų ir labai džiugu, jog jis baigėsi sėkmingai", - teigė "Juventus" ekipos prezidentas Žydrūnas Urbonas.
Praėjusį sezoną D. Pakamanis rungtyniavo Ispanijos antros lygos Melijos "Mellila" komandoje.
Gynėjas per rungtynes rinko po 5,7 taško, atkovojo po 1,5 kamuolio bei atliko po 1,1 rezultatyvaus perdavimo.
2009-2010 metų sezone atstovaujant "Juventus" ekipai D. Pakamanio statistika buvo kur kas geresnė: 13,9 taško, 4,6 atkovoto ir 1,7 perimto kamuolio bei 1,8 rezultatyvaus perdavimo.
Oficialios "Juventus" ekipos svetainės internete lankytojai gynėją išrinko geriausiu to sezono klubo krepšininku.
"Malonu grįžti į jau pažįstamą komandą, savą miestą. Malonu, kai tavęs laukia sirgaliai, kurie Utenoje yra fantastiški. Kol kas nelabai noriu kalbėti apie patį žaidimą, viską pamatysime sezono metu. Tik dar kartą pasakysiu, jog į Uteną grįžti tikrai labai malonu", - emocingai apie savo buvusią ir būsimą komandą kalbėjo D. Pakamanis.
Gynėjas prie sezonui besirengiančios "Juventus" ekipos prisijungs sekmadienį.
Po niukso sostinėje Žibėnas kalbėjo apie veidrodžius, o Petrauskas negalėjo patikėti stebuklu
„Varžovai gražiai žaidė, išnaudojo visas progas, kai reikia – apsigynė, kai reikia –...
Galingai pabaigą sužaidę „Šiauliai“ nukovė Prienų ekipą trenerių komentarai
Pirmadienio vakarą antrą sezono pergalę „Betsafe- LKL “ čempionate iškovojo Šiaulių...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Keturios iš keturių: Jonavos klubas dramatiškai išplėšė pergalę Pasvalyje trenerių komentarai
Pirmadienio vakarą ketvirtą sezono pergalę iš tiek pat galimų „Betsafe-LKL“ čempionate...
Po tragedijos Anykščiuose greitosios vadovė atvira – brigadų smarkiai trūksta: medikai lėkė, bet nespėjo (6)
Penktadienį Anykščiuose vykusios krepšinio varžybos baigėsi tragiškai – aikštelėje užgęso...
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Darius Pakamanis


Kazys Škirpa

Kazys Škirpa (1895 m. vasario 18 d. Namajūnuose, Saločių valsčius – 1979 m. rugpjūčio 18 d. Vašingtone, JAV) – Lietuvos diplomatas, pulkininkas, Lietuvių aktyvistų fronto įkūrėjas.

1915 m. baigęs Mintaujos gimnaziją įstojo į Komercijos institutą Peterburge.lrs.lt Kazys Škirpa 1916 m. mobilizuotas į carinės Rusijos kariuomenę baigė Peterhofo karo mokyklą, gavo karininko laipsnį. 1921 m. mokėsi Ciūricho Aukštojo technikos instituto kariniame fakultete (Šveicarija). 1922 m. lankė Aukštuosius karininkų kursus Kaune. 1925 m. baigė Belgijos karo akademiją Briuselyje.

1917 m. vienas lietuvių tautinių dalinių organizatorių Rusijoje. 1918 m. slapto Vyriausiojo lietuvių karių komiteto narys. Lietuvių Tautos Tarybos, veikusios Rusijoje, delegacijos narys, stengėsi Rusijos lietuvių kariuomenės dalinius perkelti į Lietuvą.

1918 m. pirmasis užsirašė į Lietuvos kariuomenę. Kariuomenės formavimo pradžioje tarnavo Krašto apsaugos štabo organizacijos skyriuje. Vėliau paskirtas Vilniaus karo komendanto padėjėju, faktiškai ėjo komendanto pareigas. 1919 m. sausio 1 d. su būriu Lietuvos savanorių Gedimino pilies bokšte iškėlė Lietuvos trispalvę. Lietuvoje kasmet sausio 1 d. švenčiama Lietuvos vėliavos diena. Iki 1920 m. dalyvavo kovose dėl Lietuvos laisvės su bolševikais Žiežmarių-Žaslių rajone, Zarasų operacijoje, su bermontininkais Šiaulių operacijoje, su lenkais – Seinų-Augustavo operacijoje, Beržininkų-Počkūnų rajone. Kovai su lenkais suformavo I-ąjį savanorių pulką.

Nuo 1920 m. rugsėjo 15 d. iki 1921 m. rudens – Steigiamojo Seimo atstovas. Priklausė Lietuvos socialistų liaudininkų demokratų partijos frakcijai, įėjusiai į LSLDP ir Lietuvos valstiečių sąjungos bloką.
Žydrūnas Mačiukas. Steigiamojo Seimo atstovai. Seimas Dirbo krašto apsaugos komisijoje. Mandato atsisakė. 1920 m. apdovanotas 5 laipsnio Vyčio Kryžiumi su kardais.

1925 m. Generalinio štabo II skyriaus viršininkas, Aukštųjų karininkų kursų lektorius ir Karo mokyklos dėstytojas Kaune. 1926 m. Vyriausiojo štabo viršininkas. Sumažino kariuomenės dalių skaičių, suorganizavo mobilizacines priedangos rinktines, parengė skubų ginkluotų pajėgų mobilizacijos planą, pateikė naują taikos meto kariuomenės organizacijos projektą. Nepritarė 1926 m. valstybės perversmui, dėl to iš generalinio štabo buvo atleistas.

Nuo 1927 m. tarnavo Lietuvos diplomatinėje tarnyboje. 1927 m. konsulinio skyriaus vedėjas Lietuvos pasiuntinybėje Berlyne. Nuo 1928 m. Lietuvos karo atstovas Vokietijai. 1932 m. Savanorių sąjungos suvažiavimas Kaune pripažino K. Škirpą pirmuoju Lietuvos kariuomenės kūrėju-savanoriu. 1937 m. pasitraukė iš karinės tarnybos. Paskirtas nuolatiniu Lietuvos pasiuntiniu ir įgaliotuoju ministru prie Tautų Sąjungos Ženevoje. 1938 m. kovo 19 d. siūlė nepriimti Lenkijos ultimatumo. Vyriausybei ultimatumą priėmus, paskirtas pirmuoju Lietuvos pasiuntiniu ir įgaliotuoju ministru Lenkijai. Vis dėlto, Lenkijoje K. Škirpa ieškojo galimybių tartis su Lenkijos politikais, keisti valstybės diplomatinį kursą. Jis susitiko su Lenkijos prezidentu, ministru pirmininku, kariuomenės vadu, bet daugiausiai Lietuvos klausimu siekėsi susitarti su Varšuvos viceburmistru Stanislovo Tiškevičiumi ir ypatingai - socialinės apsaugos ministru Marijanu Žindramu Koščialkovskiu. Abu jie buvo kilimo iš Lietuvos ir puoselėjo draugiškus ryšius su Lietuva nepaisant to, kad Koščialkovskis 1919 - 1920 m. kariavo priešingoje barikadų pusėje ir net užėmė svarbias pareigas POW organizacijojeSimonas Jazavita, Diplomatic Activities of Kazys Škirpa, the First Lithuanian Envoy to Poland, Europa Orientalis. Studia z dziejów Europy Wschodniej i Państw Bałtyckich, 2015 (6), p.98-100. https://www.vdu.lt/wp-content/uploads/2017/07/HMF_2016_4.10.1_Jazavita.Diplomatic.10219-25441-1-SM.pdf. Vėliau – Lietuvos pasiuntinys ir įgaliotasis ministras Vokietijai. Nors Lietuvos ir Vokietijos santykiai buvo prasti ir ši valstybė vykdė spaudimą dėl Klaipėdos, vis dėlto, vokiečiai pasitiko K. Škirpą gan draugiškai, o Alfredas Rosenbergas tiek asmeniškai, tiek per patikėtinius bandė per K. Škirpą įtikinti Lietuvą prisijungti prie Antikominterno pakto. Vis dėlto, Lietuvos vyriausybė liko tam kategoriškai priešinga, todėl K. Škirpa buvo priverstas pasiteisinti, kad Lietuva nenorinti gadinti ryšių su SSRS, nes pastaroji šalis svarbi ekonomiškai. Netrukus Trečiasis reichas įteikė ultimatumą ir aneksavo Klaipėdos kraštą. K. Škirpa vėliau tai laikė Lietuvos politinio elito nesugebėjimo susitarti su vokiečiais priežastimiSimonas Jazavita, The Position of Lithuania in the Japanese-German Relationship: Cooperation between Kazys Škirpa and Hiroshi Oshima in 1935-1939, Darbai ir dienos, Nr.67, 2017, p.196. https://www.vdu.lt/cris/bitstream/20.500.12259/34417/3/ISSN2335-8769_2017_N_67.PG_191-213.pdf   .

Antrojo pasaulinio karo pradžioje siūlė vyriausybei kaip vokiečių sąjungininkams pulti Lenkiją, kad Lietuvos kariuomenė užimtų Vilnių.postscriptum.lt Andrius Grikienis. Nepavyks pabėgti nuo Škirpo

Kai Juozo Ambrazevičiaus 1941 m. birželio 22 d. paklausė, ar jis sutinka vadovauti Lietuvos laikinajai Vyriausybei, jis atsakė, kad sutinka, kol „Škirpa išlips iš tanko, pasiekusio Kauną“.
Laikinoji Vyriausybė, sukilimas ir Lietuvių aktyvistų frontas, kurio vadovu buvo pripažintas Kazys Škirpa, gali būti tiriami tik drauge. 1941 m. vasarą vokiečiams įsiveržus į Sovietų Sąjungą, Lietuvoje nesėkmingai bandyta atkurti savarankiškumą, o naciai, padedami lietuvių bendrininkų, pradėjo žydų žudynes.
Škirpa turėjo vadovauti iš Vilniaus ir Kauno LAF štabų sudarytai Vyriausybei, besiremiančiai sukilėliais ir iš sovietų armijos išsilaisvinusia Lietuvos kariuomene. Prieš sukilimą naujosios Lietuvos ideologiją rašė LAF ideologijos komisijai vadovavęs Antanas Maceina, o tauta buvo pasirengusi kovoti už laisvę. Neįmanoma sužinoti, ar šis planas iš tiesų galėjo būti įgyvendintas, bet visiškai aišku, ko siekė naciai ir sovietai.
Karui prasidėjus, Škirpa buvo uždarytas į namų areštą Berlyne, o NKVD suimta Vilniaus LAF štabo vadovybė jau švilpiant vokiečių naikintuvų kulkoms traukinio vagone buvo išvežta mirti į rytus. O 1941 m. gruodį Škirpa jau feldmaršalo Keitelio prašė iš Dachau išlaisvinti sukilimo Kaune vadą Leoną Prapuolenį.
xxx
Kas buvo Škirpa? Patogiausia būtų tokio klausimo nekelti, o Škirpą palikti istorijos paraštėse. Škirpa pralaimėjo. Jis siūlė jau 1939 m. kaip vokiečių sąjungininkams pulti Lenkiją ir laukė karo prieš Sovietų Sąjungą. Škirpa buvo provokiškas, bet planas eiti su vokiečiais neišdegė. Patys vokiečiai nebuvo Lietuvai numatę jokio kvislingo, todėl sunku Škirpą apibūdinti kaip jų marionetę.
Vincas Trumpa, komentuodamas „Sukilimą“, aprašė Škirpą kaip didybės manijos apsėstą naivų svajotoją, kuris nematė akivaizdžių vokiečių kėslų ir aklai mėtė žirniais į sieną. Pasak Trumpos, spontaniškas sukilimas prieš besitraukiančius sovietus būtų įvykęs ir be Škirpos vadovavimo.
Vis tik Škirpą nuo sukilimo atskirti sunku. LAF Berlyno centras egzistavo kartu su Vilniaus ir Kauno centrais. Škirpa organizacijos vadu pasiskelbė ne savavališkai, bet buvo paskirtas LAF steigiamajame susirinkime, o įgaliojimus tapti Ministru Pirmininku gavo 1941 m. birželio 22 d. iš Lietuvos Tautinio Komiteto, sudaryto Lietuvos diplomatų pasitarime Romoje 1940 m. rugsėjį, pirmininko Ernesto Galvanausko. Sukilėliai laikėsi LAF scenarijaus užimti įstaigų kontrolę prieš vokiečių įžengimą, suformuoti vyriausybę ir taip pastatyti juos prieš įvykusį faktą. Kada prasidės karas, tiksliausiai atsakyti irgi galėjo tik LAF centras Berlyne. Jis jau 1941 m. kovą siuntė nurodymus Lietuvai išlaisvinti.
Nei sukilėliai, nei Vyriausybė, nei Škirpa neatsiribojo nuo antisemitinių pareiškimų LAF vardu platintuose atsišaukimuose. LAF programos 16 punktas atšaukė svetingumą žydams, o nurodymuose Lietuvai išlaisvinti formuluojamas tikslas – „priversti visus žydus bėgti iš Lietuvos drauge su raudonaisiais rusais“. Pagal Laikinosios Vyriausybės 1941 m. rugpjūčio 1 d. patvirtintus „Žydų padėties nuostatus“, jie turėjo persikelti į getus ir nešioti Dovydo žvaigždę.
Baigdama veiklą Vyriausybė neatšaukė iš darbo lietuvių administracijos, kuri vėliau dalyvavo naikinant žydus, apie žydų padėtį neužsimenama ir LAF 1941 m. rugsėjo 21 d. memorandume, dėstančiame nusiskundimus Vokietijos vadovybei.
xxx
Kokį santykį su Škirpa turi lietuviai šiandien? Tai nepatogus veikėjas. Jį sudėtinga heroizuoti, nepaisant kelių gatvių pavadinimų Vilniuje, Kaune ir Pasvalyje. Nėra kaip ir pasmerkti žmogaus, kuris pirmasis iškėlė Lietuvos trispalvę ant Gedimino bokšto 1919 m. sausio 1 d., o savo bendradarbiavimą su vokiečiais užbaigė Bad Godesbergo koncentracijos stovykloje, į kurią pateko 1944 m. įteikęs Vokietijos vyriausybei memorandumą dėl nepriklausomos Lietuvos atstatymo.
Škirpą šiandien linkstama palikti kur nors paraštėse. To nepavyks padaryti. Sukilimas ir su vokiečių okupacija prasidėjusios žydų žudynės yra pagrindas, ant kurio toliau vystosi Lietuva. Lietuva negali gyventi su nutrūkusia istorija ir tiesiog ignoruoti to, kas įvyko. Negalima atskirai nagrinėti sukilimo prieš sovietus ir tą pačią vasarą vykusio žydų šaudymo.
Heroizuojantys sukilimą yra teisūs, vadindami jį tautos sukilimu. Toks buvo lietuvių pasirinkimas ir jis buvo grindžiamas trokštama sąjunga su Vokietija. Bepigu po karo samprotauti, kad bendradarbiavimas su vokiečiais buvo iš anksto pasmerktas. Antanas Smetona nepalaikė sukilimo? Smetona net „Kybartų aktų“ nesugebėjo pasirašyti – jį galima vadinti ne įžvalgiu o greičiau neveikliu. Net Lietuvos diplomatai, 1942 m. gegužę susitikę Šveicarijoje, nebuvo apsisprendę, ką remti – anglosaksus ar vokiečius. 1941 m. vienintelis išsigelbėjimas nuo sovietų buvo vokiečiai.
Sukilimą galima pavadinti didžiuoju lietuvių planu. Tai buvo visuotinis nacionalinis pasipriešinimas. Sukilimo mastas pranoksta kitus ginkluoto pasipriešinimo pavyzdžius Lietuvos istorijoje. Jis parodė, kad sovietai ateityje Lietuvoje galės kliautis tik jėga ir prievarta, ir nulėmė būsimas kovas per antrąją sovietinę okupaciją.
Sudėtingomis sąlygomis lietuviams savo planą pavyko realizuoti tiek, kiek priklausė nuo jų pačių. Daugelį miestų, kaip ir planuota, sukilėliai užėmė anksčiau už vokiečius, spėjo suformuoti vyriausybę ir ją paskelbti viešai. Per kelias dienas žuvo 600 sukilėlių, o kovose dalyvavo 16 000 – 30 000 lietuvių. (Nepriklausomybės kovose 1918-1920 m. prieš bolševikus, bermontininkus ir lenkus žuvo apie pusantro tūkstančio karių. Vokiečių armija užimdama Lietuvą 1941 m. prarado per 3 000 kareivių.)
Lietuviai prieš sovietus 1941 m. būtų ėję su pačiu velniu. Po 1945 m. jie panašiai laukė Vakarų karo su Sovietų Sąjunga. Sukilimas sujungė lietuvius ir vokiečius į „ginklų draugystę“, kaip Škirpa įvardino savo laiške dėl Prapuolenio išlaisvinimo. Ši „draugystė“ apsunkino atsiribojimą nuo nacių nusikaltimų.
1941 m. įvyko sunkiai suvokiamas lūžis, Holokaustą Lietuvoje nustūmęs į paralelinę Lietuvos istoriją. Iki šiol nepavyksta kartu apmąstyti ir bendradarbiavimu su vokiečiais grįsto sukilimo, ir tą pačią vasarą vykusių Lietuvos piliečių žydų žudynių, kuriose dalyvavo Lietuvos policijos batalionai ir nemažai sukilimo dalyvių. Šie reiškiniai, nors abu grindžiami faktais, masinėje sąmonėje įsitvirtinę kaip atskiri, o kartais net kaip alternatyvios ir konkuruojančios istorijos versijos.
xxx
Lietuviams teks grįžti prie 1941 m. vasaros Lietuvoje. Jiems reikės apsibrėžti savo asmeninį santykį su to meto įvykiais ir istorikai čia padės tik iš dalies. Tai viršija jų galimybes. Iš šiandienos perspektyvos nebeįmanoma priimti nuosprendžio ir suskirstyti veikėjų į gerus ir blogus, suversti kaltę LAF ir Škirpai. Tai lieka mąstančio sąžinei, nes kalba eina ne apie lokalų įvykį ar apsisprendimą, bet apie vieną iš svarbiausių Lietuvos istoriją formuojančių veiksnių. Kartu tai yra karštų istorijos politikos mūšių laukas.
Sukilimas buvo visuotinis. Galima spekuliuoti, ar jis būtų įvykęs be LAF, bet LAF buvo loginė grandis, atvedusi Sukilimo vardu kalbančią vyriausybę. Škirpa buvo pripažintas LAF vadu ir pats būtų sudaręs vyriausybę, jei ne vokiečių pasipriešinimas. Tik atsitiktinumas, kad Ministru Pirmininku tapo Juozas Ambrazevičius. Tai buvo LAF Vyriausybė.
Negalime remtis Laikinąja Vyriausybe, bet atsiriboti nuo LAF ir Škirpos. Todėl vėl ir vėl teks grįžti prie 1941 m. vasaros Lietuvoje. Škirpa buvo Lietuvos atstovas ir daugiau negu diplomatinis atstovas. Jeigu jis iš tiesų buvo naivus, provokiškas nacionalistas, tai gali būti pavadintas tuometinių lietuvių simboliu. Ne pabėgęs Smetona ir ne Vakaruose karo pabaigos laukę Lietuvos diplomatai, bet būtent Škirpa tuo metu ir toje vietoje tiksliausiai atstovavo tuometinių lietuvių užimtai pozicijai.
Lietuviai pabandė neįtikėtinu būdu pakreipti savo istoriją, perimti iniciatyvą, tapti subjektu, pasiūlydami sąjungininkų paslaugas tuo metu galingiausiai pasaulio valstybei. Žinant apie pasibaisėtiną Holokaustą Lietuvoje, mėginimas kliautis vokiečių malone šiandien atrodo siaubinga klaida, bet 1941 m. lietuviai gyveno kitoje realybėje. Yra galimybė juos nuteisti, bet ir toliau gyvensime ant Škirpos ir jo bendražygių suręstų pamatų. ☒
1919 m. sausio 1 d., Vilnius. Iškėlėme Lietuvos trispalvę Gedimino bokšte.
1926 m. lapkritis, Vilnius. Šiandien vėl pagal sutartį teko, kaip Lietuvos kariuomenės Vyriausiojo štabo viršininkui, teikti sovietams informaciją apie Lenkijos, Latvijos ir Estijos karines pajėgas.
1938 m. kovo 19 d., Berlynas. Pasiūliau nepriimti Lenkijos ultimatumo, bet Kaune mano kitaip.
1939 m. rugsėjo vidurys. Siūlau Smetonai ginklu atsiimti Vilnių, kaip ragino Vokietijos URM.
1940 birželio 30 d., Berlynas. Grįžau iš okupuotos Lietuvos, kur Krėvės-Mickevičiaus kvietimu nuvykau birželio 25 d. Visi išsigelbėjimą mato tik vokiečių ir rusų karo atveju. Gerai, kad Krėvė perspėjo apie Pozniakovo prašymą užlaikyti mane Kaune ir spėjau išvykti.
1940 m. lapkričio 17 d., Berlynas. Mano iniciatyva šiandien įkurtas Lietuvių aktyvistų frontas, skirtas sutelkti visas tautos jėgas kovai prieš SSRS vykdomą Lietuvos okupaciją. Tapau organizacijos pirmininku.
1941 m. sausio 25 d., Berlynas. Kad visi pasikalbėjimai su vokiečiais neliktų tuščiais žodžiais, suformulavau raštišką nepriklausomos Lietuvos atstatymo planą ir įteikiau jį pulk. ltn. Graebei.
1941 m. birželio 22 d., Berlynas. Karas prieš rusus prasidėjo, Tautinio komiteto pirmininkas Ernestas Galvanauskas pakvietė sudaryti Lietuvos vyriausybę, „jai vadovauti bei atstovauti, pasiremiant 1938 m. vasario 11 d. Lietuvos Konstitucija“.
1941 m. birželio 25 d., Berlynas. Buvau Gestapo izoliuotas naminiu areštu.
1941 m. balandžio 13 d. Gavau Ministerijos Rytų Kraštams raštą dėl numatomo Leono Prapuolenio paleidimo iš Dachau kaceto.
1944 m. birželio 10 d. Už memorandumą dėl nepriklausomos Lietuvos atstatymo atgabeno į politinių kalinių stovyklą.
1948 gruodžio 17 d., Dublinas. „The Irish Independent“ pasakoja ir apie labdaros mugėje mano pardavinėtus prancūziškus kvepalus, kuriuos gaunu iš pulk. Juozo Vėbros, chemijos profesoriaus. Tikiuosi jau greitai išvykti į JAV, o lėšų iš rusų kalbos dėstymo Dublino universiteto koledže nepakanka.
1973 m. Kalėdos, Vašingtonas. Šiemet pagaliau pateikiau tautai raportą apie atliktą darbą – 2000 egzempliorių tiražu išėjo „Sukilimas“.
Nors ne su visais K.Škirpos veiklos vertinimais sutinku (tačiau, dėl to tik džiaugiuosi, nes ateityje bus galima pratęsti polemiką apie šią asmenybę), vis dėlto, labai malonu, kad pasirodė sakyčiau išties sąžiningas ir objektyvus straipsnis apie šio žmogaus veiklą ir nuopelnus. Dėkui autoriui už darbą.
Ačiū už visapusišką straipsnį. Aš irgi rašau straipsnį (anglų kalba) apie Škirpą, paskelbsiu jo atsiminimus rašytus 1943 metais. Štai juodraštis: http://www.selflearners.net/wiki/Holocaust/Kazys%C5%A0kirpa
I `ve gotten "Born wi&tkdcquoe; for my birthday and I have finished it in one night. It is absolutely amazing. I am looking forward to read the next book, but it`s such a long time waiting until june. What a pity, that I live in Germany and can´t visit the events. Will you come to europe, too?
Skaiciau savo triju dedziu bylas KGB ir visi ju tardytojai kankintojai buvo zydai.Ka tai reiskia?Su Dusanskiu teko dirbti ,kai jis jau buvo pensijoje.Tada jo nuopelnu“as nezinojau.Bjauru,kaip dabar zydai rekia,dergia visus musu zmones,patrijotus Reikia neapsileisti,nes uzlips ant galvos
Klausimėlis apie vien iš žydų sudarytą NKVD mitą skiedžiantiems šūdmaliams – išvardinkite Lietuvos TSR NKVD skyriaus darbuotojų tautybes procentais (na kokios tautybės atstovų buvo daugiausia ir kiek procentų, kokios mažiau, kokios mažiausia)?
Extmerely helpful article, please write more.
Informacija po Andriaus Kulikausko šmeižikiško straipsnio apie Škirpą: „Kulikauskas Jonas 1908 Novasoduose (Kapsuko raj.) – 1941.VII.28; revoliucinio judėjimo dalyvis. Nuo 1935 metų komunistų partijos narys. Pogrindinį darbą dirbo Gižuose (Vilkaviškio rajonas). 1940 LKP Gižų valsčiaus komiteto narys, dirbo liaudies milicijoje. 1941 m. LKP Gižų vls. komiteto sekretorius. Hitlerininkų nužudytas“ – jaunasis Kulikauskas yra minėjęs, jog jo senelis žuvo 1941 m. Jei šis įrašas MŽLT enciklopedijoje apie raudonųjų okupantų kolaboranto nuopelnus, „įamžino“ Kulikausko senelį, tai anūkui, o ir jo tėveliui, reikėtų pradėti atgailauti už senelio nuodėmes ir prisidėti prie sovietinių okupantų ir jų vietinių kolaborantų-komunistų nusikaltimų Lietuvai demaskavimo.
Čia yra daug klaidų: 1. Vokiečiai VISIŠKAI nematė Škirpos kaip Kvislingo todėl jį iškart areštavo, o SS Štalekeris iš Berlyno į Kauną atskraidino Raštikį, kaip galimą oponentą Škirpai. 2. Škirpa pradėjo rengti sukilimą dar 1940 metais liepos mėn. TADA SOVIETŲ SĄJUNGA IR NACIŲ VOKIETIJA BUVO SĄJUNGININKĖS. 3. Minėtames LAF atsišaukime, kurį mini Kulikauskas yra PRIMYGTINAI neminima frazė, perspėkit žydus „…“ kad nebūtų reikalingų aukų, iš Lietuvos 1941 06 22 pasitraukė 30 000 žydų, kurie paklausė LAF perspejimų. 4. Škirpa (ambasadorius Lenkijoje ir Vokietijoje) ir Lietuvos diplomatinė tarnyba išgelbėjo dešimtis tūkstančių Lenkijos ir Vokietijos žydų davę leidimus patekti į Lietuvą, šiems žydams Sugihara vėliau davė Japonijos vizas. T.Y žydus gelbėjo Lietuva. 5. K. Škirpa buvo OFICIALUS Lietuvos įgaliotas ambasadorius Vokietijoje, kurią valdė naciai. Prikišti jam kažkokį bendravimą yra infantilu, nes jo darbas toks (kas kaltina kalėjimo departamento darbuotojus dėl buvimo kalėjime?)6. LAF nebuvo antisemitinė organizacija ir 1941 06 22-06 28 išgelbėjo politinius kalinius žydus iš sovietinių kalėjimų. 7. LAF rėmėsi Lietuvos Respublikos Baudžiamojo Statuto Karo padėties įstatymais, kurie įsigaliojo nuo 1941 06 23 10 val. atstačius nepriklausomą Lietuvą. Ir bausmes bolšveikams vykdė pagal Lietuvos įstatymus žr. okupuotų teritorijų įstatymas, vakstybės išdavimas ir karo komendanto teisės ir t.t. 8. Nei Kauno nei Vilniaus LAF NIEKADA neplatino jokių antisemitinių atsišaukimų, IŠVIS neplatino atsišaukimų dėl konspiracijos. 9. Pulkininkas Škirpa išnaudodamas 1918 metų vasario 16 pavyzdį kada išnaudojant vienos kariuomenės atsitraukimą ir kitos puolimą susikūrė Nepriklausoma Lietuva padarė lygiai tą patį ką padarė Daktaras Jonas Basanavičius , tik nepriklausomybės išlaikyti nepavykos. 10. Porgromus 25 d, Kaune 27d. Kauno garaže surengė Reicho ypatingoji grupė A (vadas Štalekeris) ir ten dalyvavo lietuviškai kalbantys vokiečiai iš Kybartų tokie kaip SS Šturmfiureris Richardas Šveiceris (kuris ir yra garsusis blondinas su strypu) iki 1941 02-03 56000 Lietuvos vokiečių pasitraukė į reicha ir stojo į vermachta bei ss.
Информируем Вас об одобрении выдать Вам некую сумму. Рекомендуем немедленно оформить детали перейдя на основную страницу в течение 5 часов.Не упустите момент . В случае просрочки Ваш доступ в систему будет аннулирован!Переход на страницу: https://tinyurl.com/DromWarl NMVVpostscriptum.ltRKKF
Информируем Вас о том что принят вердикт обеспечить Вам некую сумму. Рекомендуем сейчас не откладывая уточнить детали зайдя на официальную страницу платежного сервиса в течение 5 часов.Не упустите момент . В случае просрочки Ваш доступ в систему будет аннулирован!Зайти в систему: https://tinyurl.com/DromWarl NMVVpostscriptum.ltRKKF
Ставим Вас в известность об одобрении выдать Вам некую сумму. Обезопасьте себя! Обязательно пройти шаги перейдя на главную страницу сайта в течение 5 часов.Не пропустите момент! пока Ваш доступ в систему не заблокирован!Переход на страницу: https://tinyurl.com/DromWarl NMVV627524RKKF


Kazys Škirpa


Kazys Škirpa

1915 m. baigęs Mintaujos gimnaziją įstojo į Komercijos institutą Peterburge.lrs.lt Kazys Škirpa 1916 m. mobilizuotas į carinės Rusijos kariuomenę baigė Peterhofo karo mokyklą, gavo karininko laipsnį. 1921 m. mokėsi Ciūricho Aukštojo technikos instituto kariniame fakultete (Šveicarija). 1922 m. lankė Aukštuosius karininkų kursus Kaune. 1925 m. baigė Belgijos karo akademiją Briuselyje.

1917 m. vienas lietuvių tautinių dalinių organizatorių Rusijoje. 1918 m. slapto Vyriausiojo lietuvių karių komiteto narys. Lietuvių Tautos Tarybos, veikusios Rusijoje, delegacijos narys, stengėsi Rusijos lietuvių kariuomenės dalinius perkelti į Lietuvą.

1918 m. pirmasis užsirašė į Lietuvos kariuomenę. Kariuomenės formavimo pradžioje tarnavo Krašto apsaugos štabo organizacijos skyriuje. Vėliau paskirtas Vilniaus karo komendanto padėjėju, faktiškai ėjo komendanto pareigas. 1919 m. sausio 1 d. su būriu Lietuvos savanorių Gedimino pilies bokšte iškėlė Lietuvos trispalvę. Lietuvoje kasmet sausio 1 d. švenčiama Lietuvos vėliavos diena. Iki 1920 m. dalyvavo kovose dėl Lietuvos laisvės su bolševikais Žiežmarių-Žaslių rajone, Zarasų operacijoje, su bermontininkais Šiaulių operacijoje, su lenkais – Seinų-Augustavo operacijoje, Beržininkų-Počkūnų rajone. Kovai su lenkais suformavo I-ąjį savanorių pulką.

Nuo 1920 m. rugsėjo 15 d. iki 1921 m. rudens – Steigiamojo Seimo atstovas. Priklausė Lietuvos socialistų liaudininkų demokratų partijos frakcijai, įėjusiai į LSLDP ir Lietuvos valstiečių sąjungos bloką.
Žydrūnas Mačiukas. Steigiamojo Seimo atstovai. Seimas Dirbo krašto apsaugos komisijoje. Mandato atsisakė. 1920 m. apdovanotas 5 laipsnio Vyčio Kryžiumi su kardais.

1925 m. Generalinio štabo II skyriaus viršininkas, Aukštųjų karininkų kursų lektorius ir Karo mokyklos dėstytojas Kaune. 1926 m. Vyriausiojo štabo viršininkas. Sumažino kariuomenės dalių skaičių, suorganizavo mobilizacines priedangos rinktines, parengė skubų ginkluotų pajėgų mobilizacijos planą, pateikė naują taikos meto kariuomenės organizacijos projektą. Nepritarė 1926 m. valstybės perversmui, dėl to iš generalinio štabo buvo atleistas.

Nuo 1927 m. tarnavo Lietuvos diplomatinėje tarnyboje. 1927 m. konsulinio skyriaus vedėjas Lietuvos pasiuntinybėje Berlyne. Nuo 1928 m. Lietuvos karo atstovas Vokietijai. 1932 m. Savanorių sąjungos suvažiavimas Kaune pripažino K. Škirpą pirmuoju Lietuvos kariuomenės kūrėju-savanoriu. 1937 m. pasitraukė iš karinės tarnybos. Paskirtas nuolatiniu Lietuvos pasiuntiniu ir įgaliotuoju ministru prie Tautų Sąjungos Ženevoje. 1938 m. kovo 19 d. siūlė nepriimti Lenkijos ultimatumo. Vyriausybei ultimatumą priėmus, paskirtas pirmuoju Lietuvos pasiuntiniu ir įgaliotuoju ministru Lenkijai. Vis dėlto, Lenkijoje K. Škirpa ieškojo galimybių tartis su Lenkijos politikais, keisti valstybės diplomatinį kursą. Jis susitiko su Lenkijos prezidentu, ministru pirmininku, kariuomenės vadu, bet daugiausiai Lietuvos klausimu siekėsi susitarti su Varšuvos viceburmistru Stanislovo Tiškevičiumi ir ypatingai - socialinės apsaugos ministru Marijanu Žindramu Koščialkovskiu. Abu jie buvo kilimo iš Lietuvos ir puoselėjo draugiškus ryšius su Lietuva nepaisant to, kad Koščialkovskis 1919 - 1920 m. kariavo priešingoje barikadų pusėje ir net užėmė svarbias pareigas POW organizacijojeSimonas Jazavita, Diplomatic Activities of Kazys Škirpa, the First Lithuanian Envoy to Poland, Europa Orientalis. Studia z dziejów Europy Wschodniej i Państw Bałtyckich, 2015 (6), p.98-100. https://www.vdu.lt/wp-content/uploads/2017/07/HMF_2016_4.10.1_Jazavita.Diplomatic.10219-25441-1-SM.pdf. Vėliau – Lietuvos pasiuntinys ir įgaliotasis ministras Vokietijai. Nors Lietuvos ir Vokietijos santykiai buvo prasti ir ši valstybė vykdė spaudimą dėl Klaipėdos, vis dėlto, vokiečiai pasitiko K. Škirpą gan draugiškai, o Alfredas Rosenbergas tiek asmeniškai, tiek per patikėtinius bandė per K. Škirpą įtikinti Lietuvą prisijungti prie Antikominterno pakto. Vis dėlto, Lietuvos vyriausybė liko tam kategoriškai priešinga, todėl K. Škirpa buvo priverstas pasiteisinti, kad Lietuva nenorinti gadinti ryšių su SSRS, nes pastaroji šalis svarbi ekonomiškai. Netrukus Trečiasis reichas įteikė ultimatumą ir aneksavo Klaipėdos kraštą. K. Škirpa vėliau tai laikė Lietuvos politinio elito nesugebėjimo susitarti su vokiečiais priežastimiSimonas Jazavita, The Position of Lithuania in the Japanese-German Relationship: Cooperation between Kazys Škirpa and Hiroshi Oshima in 1935-1939, Darbai ir dienos, Nr.67, 2017, p.196. https://www.vdu.lt/cris/bitstream/20.500.12259/34417/3/ISSN2335-8769_2017_N_67.PG_191-213.pdf   .


Kazys Škirpa

 1991 m. Eigulių mikrorajone buvusi Vairo gatvė pavadinta K. Škirpos vardu (Kauno m. mero 1991 12 13 potv. Nr. 2039).
 Vilniuje, Senamiestyje yra Kazio Škirpos alėja.vilnius21.lt  2019 m. liepos 24 d. nuspręsta pervadinti į Trispalvės alėją ir joje atidengti atminimo lentą.Sostinės taryba apsisprendė: K. Škirpos alėją pervadina į Trispalvės vilnius.lt
 2001 m. lapkričio 23 d. Kauno centre, Gedimino g. 25 atidengta memorialinė lenta: „Šiuose rūmuose 1925–1926 m. dirbo Lietuvos kariuomenės kūrėjas savanoris, Nepriklausomybės kovų dalyvis, Steigiamojo seimo narys, štabo viršininkas, diplomatas, Lietuvos aktyvistų fronto įkūrėjas ir vadovas, Lietuvos Laikinosios vyriausybės ministras pirmininkas, Vyčio kryžiaus kavalierius, generalinio štabo pulkininkas Kazys Škirpa (1895–1979)“.Kauno m. mero 2001 02 23 potv. Nr. 65Antanaitis J. A. Kaune pagerbtas karvedys ir politikas Kazys Škirpa. – Iliustr. // 1941 m. birželio sukilimas – tautos valios vykdymas: reportažai ir pranešimai iš 1941 m. birželio sukilimo 60-mečio minėjimų. – Kaunas, 2002. – P. 113–118.
 2016 m. lapkričio 23 d. Namajūnų kaime Kaziui Škirpai atidengtas paminklinis akmuo.darbs.lt Namajūnuose įamžintas pirmojo savanorio atminima

Atminimas 1991 m. Eigulių mikrorajone buvusi Vairo gatvė pavadinta K. Škirpos vardu (Kauno m. mero 1991 12 13 potv.

Lapkričio 23-iąją, minint Lietuvos karių dieną, Saločių seniūnijos Namajūnų kaime atidengtas paminklinis akmuo Kaziui Škirpai (1895–1979). Pirmasis Lietuvos kariuomenės savanoris, politikas ir visuomenės veikėjas, diplomatas, lietuvių aktyvistų fronto įkūrėjas – šie paminklinėje lentoje iškalti žodžiai iškalbingai byloja turtingą žymaus kraštiečio biografiją ir nuopelnus tėvynei. Per iškilmes žvarboką trečiadienio popietę juos priminė šios kilnios patriotinės akcijos sumanytojas Saločių seniūnas Algimantas Mašalas, Pasvalio dekanato vadovas, Saločių Šv. Juozapo parapijos klebonas, ats. kpt. Jonas Tamošiūnas ir Saločių Antano Poškos pagrindinės mokyklos istorijos mokytoja Roma Jakubonienė.
Iškilmingą paminklinio akmens atidengimo ceremoniją pradėjęs seniūnas A. Mašalas pirmiausia pasveikino susirinkusiuosius su Lietuvos karių diena. Simboliška, kad būtent šią dieną pagerbiamas pirmojo Lietuvos kariuomenės savanorio, pulkininko Kazio Škirpos atminimas. Skambant šalies valstybiniam himnui, Lietuvos trispalvę pakėlė Krašto apsaugos savanorių pajėgų Vyčio apygardos 5-osios rinktinės Pasvalio 503-iosios pėstininkų kuopos kariai-savanoriai. Iš Saločių patrankos nuaidėjo trys salvės: už Kazį Škirpą, kariuomenę ir Lietuvą.
Paminklinį akmenį palaimino Pasvalio dekanas, ats. kpt. J. Tamošiūnas. Dvasininkas minėjo, kad iš atokaus Namajūnų kaimo kilusio pirmojo savanorio Kazio Škirpos pavyzdys turėtų mums visiems būti patriotinio įkvėpimo šaltiniu. „Jis aukojosi dėl tėvynės, nepaisydamas savo asmeninės gerovės ir ambicijų“, – sakė J. Tamošiūnas. Dekanas apgailestavo, kad dabar Namajūnų kaimo padėtis iš esmės skiriasi nuo prieškarinės – jame likusi vos viena gyvenama sodyba.
Nuotraukoje: Pasvalio 503-iosios pėstininkų kuopos kariai-savanoriai prie Kaziui Škirpai skirto paminklinio akmens
Visą straipsnį skaitykite 2016-11-26 „Darbe“.
2 Comments
O kada bus atidengta lenta Joniskelio Mirties batalijono partizanams, ju organizatoriams?
Per pastaruosius pora metų tai jau ne pirmas ir ne antras kartas, kai dirbtinai bandoma pasiųsti žinią, pasak kurios lietuviai – žydšaudžių tauta. Iš apdulkėjusios istorijos traukiami tikri arba menami faktai ir istorinės spekuliacijos kursto etninį konfliktą tarp lietuvių ir žydų bei niekina lietuvių tautos savimonę, taip silpninama pati tauta. Visa tai yra naudinga Kremliui, todėl šias bangas visuomenėje keliantys veikėjai turėtų susimąstyti ar jie nėra paprasčiausi naudingi idiotai bei apsidairyti aplinkui – gal kartais jų aplinkoje yra dirbančių Kremliui.


Česlovas Vytautas Stankevičius

Česlovas Vytautas Stankevičius (g. 1937 m. vasario 27 d. Šeštiniuose, Vilkaviškio apskritis) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas, LR krašto apsaugos ministras, diplomatas, signataras.

Gimė smulkių ūkininkų šeimoje, kurioje augo jaunesni brolis ir sesuo. 1956 m. baigė Kauno politechnikumą, įgijo statybos techniko kvalifikaciją. 1956–1959 m. tarnavo sovietinėje kariuomenėje. 1959–1974 m. dirbo Miestų statybos projektavimo instituto Kauno filiale: buvo grupės vadovas, vadovaujantis konstruktorius, vyriausiasis specialistas konstruktorius, Techninio skyriaus viršininkas. 1965 m. baigė Kauno politechnikos instituto Statybos fakulteto vakarinį skyrių, įgijo pramoninės ir civilinės statybos inžinieriaus diplomą su pagyrimu.
thumb|left|Česlovas Stankevičius 1990 m. kovo 11 d. paskelbus aktą (antras iš dešinės)

1974–1990 m. Miestų statybos projektavimo instituto Kauno filialo vyriausiasis inžinierius. 1988 m. birželio 10 d. išrinktas į Sąjūdžio Kauno iniciatyvinę grupę; Sąjūdžio Kauno tarybos pirmininkas, Sąjūdžio Seimo narys. 1990 m. vasario 24 d. išrinktas Aukščiausiosios Tarybos – Atkuriamojo Seimo nariu, 1990–1992 m. Seimo pirmininko Vytauto Landsbergio pavaduotojas.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=124

1991–1992 m. Lietuvos valstybinės derybų su Rusija delegacijos vadovas.http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=1078 1992 m. suteiktas nepaprastojo ir įgaliotojo ambasadoriaus diplomatinis rangas. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=1850 1992–1993 m. specialiųjų misijų ambasadorius LR užsienio reikalų ministerijoje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=1849

1996–2000 m. LR Seimo narys.1996–2000 m. kadencijos Seimo narys Gedimino Vagnoriaus, Rolando Pakso ir Andriaus Kubiliaus Vyriausybėse – LR krašto apsaugos ministras. 2001–2005 m. LR ambasadorius Norvegijos Karalystėje. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=140423 2005–2008 m. LR užsienio reikalų ministrų Antano Valionio ir Petro Vaitiekūno patarėjas. 2008–2012 m. LR Seimo narys, Seimo pirmininkų Arūno Valinsko ir Irenos Degutienės pavaduotojas.2008–2012 m. kadencijos Seimo narys 2008-2012 m. Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos pirmininkas.

Žmona Jadvyga (g. 1941). Vaikai Alius, Rimas

2001–2005 m. LR ambasadorius Norvegijos Karalystėje. 2005–2008 m. LR užsienio reikalų ministrų Antano Valionio ir Petro Vaitiekūno patarėjas. 2008–2012 m. LR Seimo narys, Seimo pirmininkų Arūno Valinsko ir Irenos Degutienės pavaduotojas.2008–2012 m. kadencijos Seimo narys 2008-2012 m. Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos pirmininkas.

LIETUVOS NEPRIKLAUSOMOS VALSTYBĖS ATSTATYMO AKTO SIGNATARAS
Gimė 1937 m. vasario 27 d. Vilkaviškio apskrities Šeštinių kaime smulkių ūkininkų šeimoje. Šeimoje augo jaunesni brolis ir sesuo.
1956 m. baigė Kauno politechnikumą (dabar Kauno technikos kolegija) ir įgijo statybos techniko kvalifikaciją.
19561959 m. buvo paimtas atlikti privalomąją karo tarnybą SSRS kariuomenėje.
Grįžęs pradėjo dirbti techniku Miestų ir kaimų statybos projektavimo institute Kaune ir studijuoti Kauno politechnikos instituto (dabar Kauno technologijos universitetas) Statybos fakultete vakariniame skyriuje. 1965 m. baigė Kauno politechnikos institutą ir įgijo pramoninės ir civilinės statybos inžinieriaus diplomą su pagyrimu.
19591974 m. dirbo Miestų statybos projektavimo instituto Kauno filiale: buvo grupės vadovas, vadovaujantis konstruktorius, vyriausiasis specialistas konstruktorius, Techninio skyriaus viršininkas.
1974 m. buvo paskirtas Miestų statybos projektavimo instituto Kauno filialo (vėliau Kauno miestų statybos projektavimo instituto) vyriausiuoju inžinieriumi ir šias pareigas ėjo iki 1990 m.
1990 m. vasario 24 d. buvo išrinktas Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Atkuriamojo Seimo nariu. Dalyvavo rengiant Kovo 11-osios dokumentus. Ėjo Atkuriamojo Seimo Pirmininko pavaduotojo pareigas. 19901991 m. buvo įgaliotas Valstybinės derybų su Sovietų Sąjunga delegacijos narys; 19901992 m. Lietuvos valstybinės delegacijos Baltijos Taryboje nuolatinis narys; 19911992 m. Lietuvos parlamentinės delegacijos Šiaurės Atlanto Asamblėjoje vadovas; 19911992 m. Lietuvos valstybinės derybų su Rusija delegacijos vadovas. Vadovavo deryboms dėl Lietuvos Respublikos ir Rusijos Federacijos (tuo metu RTFSR) valstybinių santykių pagrindų sutarties (pasirašyta 1991 m. liepos 29 d.) ir deryboms dėl SSRS okupacinės kariuomenės išvedimo (susitarimai pasirašyti 1992 m. rugsėjo 8 d.).
1992 m. buvo suteiktas nepaprastojo ir įgaliotojo ambasadoriaus diplomatinis rangas.
19921993 m. dirbo specialiųjų misijų ambasadoriumi Užsienio reikalų ministerijoje.
19931996 m. Krikščionių demokratų frakcijos Seime patarėjas. Aktyviai dalyvavo rengiant nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo projektą.
19962000 m. VII Seimo narys, priklausė Krikščionių demokratų frakcijai, buvo Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto narys.
1996 m. gruodžio mėn. 2000 m. gruodžio mėn. aštuntosios (XXIX), devintosios (XXX) ir dešimtosios (XXXI) vyriausybių krašto apsaugos ministras.
Nuo 2001 m. iki 2005 m. lapkričio mėn. Lietuvos Respublikos ambasadorius Norvegijos Karalystėje.
20052008 m. užsienio reikalų ministro patarėjas. Aktyviai dalyvavo rengiant Nacionalinės energetikos strategijos projektą.
Niekada nebuvęs nei pionieriumi, nei komjaunuoliu, skiriamas vyriausiuoju inžinieriumi, 1974 m. sutiko įstoti į Sovietų Sąjungos komunistų partiją (SSKP). 1988 m. birželio 10 d. buvo išrinktas į Sąjūdžio Kauno iniciatyvinę grupę. Aktyviai įsijungė į Sąjūdžio veiklą, buvo išrinktas Sąjūdžio Kauno tarybos pirmininku ir Sąjūdžio Seimo nariu. 1989 m. II ketvirtyje pasitraukė iš SSKP.
Artėjant 1992 m. rinkimams į Seimą, viešai įvertino savo kaltę dėl priklausymo Komunistų partijai ir kolaboravimo, atsisakė pasiūlymo tapti kandidatu į Seimą. 10 metų nepriklausęs jokiai partijai, 1999 m. įstojo į Lietuvos krikščionių demokratų partiją. 2008 m. partijai susijungus su Tėvynės Sąjunga, tapo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų nariu, išrinktas Politikos komiteto pirmininko pavaduotoju.
Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos pirmininkas.
Moka anglų ir rusų kalbas.
Žmona Jadvyga pensininkė.
Du suaugę sūnūs Alius ir Rimas su šeimomis gyvena Kaune. Turi aštuonis vaikaičius ir vaikaites.


Česlovas Vytautas Stankevičius