2021 m.

 Sausio 2 d. – Vidmantas Staniulis, lietuvių kultūros veikėjas, bibliofilas, kolekcininkas (g. 1950 m.).
 Sausio 8 d. – Algimantas Jazdauskas, Lietuvos žurnalistas, istorikas (g. 1936 m.).
 Sausio 13 d. – Vytautas Rančelis, lietuvių genetikas (g. 1938 m.).
 Sausio 14 d. – Pranas Baltrėnas, Lietuvos inžinierius aplinkosaugininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras (g. 1940 m.).
 Sausio 15 d. – Vytautas Brėdikis, Lietuvos architektas, pedagogas (g. 1930 m.).
 Sausio 23 d. – Mykolas Dorofėjus, Lietuvos kino ir teatro aktorius (g. 1961 m.).
 Sausio 24 d. – Rimantas Pleikys, žurnalistas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1957 m.).
 Sausio 26 d. – Albinas Sirvydis, Lietuvos teisininkas, teisėjas (g. 1949 m.).
 Vasario 1 d.:
 Jonas Gricius, lietuvių kino operatorius (g. 1928 m.).
 Arvydas Paltinas, Lietuvos choro ir orkestro dirigentas, pedagogas (g. 1933 m.).
 Vasario 2 d. – Romas Batūra, Lietuvos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras (g. 1937 m.).
 Vasario 4 d.:
 Petras Algirdas Čiočys, Lietuvos teisėtyrininkas, socialinių mokslų daktaras, sporto veikėjas, rankinio tarptautinės kategorijos teisėjas (g. 1931 m.).
 Jūratė Baranova, filosofė, eseistė, literatūros kritikė, vadovėlių autorė (g. 1955 m.).
 Vasario 10 d.:
 Ignas Misiūra-Tumanovas, Lietuvos dainininkas (bosas–baritonas) (g. 1963 m.).
 Algirdas Blažys, Lietuvos ir Panevėžio miesto politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1935 m.).
 Vasario 13 d. – Bronius Raguotis, Lietuvos žurnalistikos pedagogas, spaudos, literatūros istorikas (g. 1929 m.).
 Vasario 15 d. – Albertas Lukša, Lietuvos žurnalistas, redaktorius (g. 1934 m.).
 Vasario 16 d.:
 Bernardas Lounas, Lietuvos žydų kilmės JAV gydytojas, kardiologas, defibriliatoriaus išradėjas, Nobelio taikos premijos laureatas (1985 m.) (g. 1921 m.).
 Danielius Mickevičius, Lietuvos žurnalistas, redaktorius, vertėjas, leidėjas (g. 1937 m.).
 Vasario 24 d. – Aleksandras Vozbinas, lietuvių tapytojas (g. 1958 m.).
 Kovo 7 d. – Algimantas Ažusienis, Lietuvos astrofizikas, gamtos mokslų daktaras (g. 1930 m.).
 Kovo 16 d. – Zita Zamžickienė, lietuvių visuomenininkė (g. 1957 m.).
 Kovo 17 d. – Šarūnas Valentinavičius, Lietuvos žurnalistas (g. 1939 m.).
 Kovo 23 d. – Jonas Šukys, lietuvių kalbininkas (g. 1935 m.).
 Kovo 26 d. – Alvydas Latėnas, Lietuvos dailininkas tapytojas, dailės pedagogas (g. 1960 m.).
 Balandžio 4 d. – Adolfas Gurskis, Lietuvos filologas, žurnalistas, redaktorius (g. 1936 m.).
 Balandžio 14 d. – Eugenijus Ostapenko, Lietuvos estrados pop-scenos atlikėjas, dainų kūrėjas, kompozitorius (g. 1976 m.).
 Balandžio 15 d. – Valentina Paukštelytė, Lietuvos radijo ir televizijos žurnalistė, redaktorė (g. 1938 m.).„Mirė ilgametė LRT kultūros žurnalistė Valentina Paukštelytė“, LRT.lt, 2021-04-16. Nuoroda tikrinta 2021-04-16.
 Balandžio 17 d. – Jaunutis Makariūnas, Lietuvos architektas (g. 1934 m.).
 Balandžio 19 d.:
 Kęstutis Vitkus, Lietuvos gydytojas chirurgas (g. 1952 m.).„Netikėtai mirė garsus chirurgas Kęstutis Vitkus“, Delfi.lt, 2021-04-19. Nuoroda tikrinta 2021-04-19.
 Simonas Šimkūnas, Lietuvos inžinierius energetikas, sportininkas (g. 1930 m.).
 Balandžio 24 d.:
 Vytautas Jurgis Bubnys, Lietuvos rašytojas, prozininkas, dramaturgas, eseistas, politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1932 m.).
 Džiugas Paršonis, Lietuvos žurnalistas, VU dėstytojas (g. 1967 m.).
 Balandžio 30 d. – Kęstutis Glaveckas, Lietuvos ekonomistas, politinis veikėjas, signataras (g. 1949 m.).Mirė ilgametis Seimo narys Kęstutis Glaveckas
 Gegužės 5 d. – Konstantinas Romualdas Dobrovolskis, Lietuvos gydytojas radiologas (g. 1939 m.).
 Gegužės 20 d.:
 Rimantas Šavelis, Lietuvos rašytojas prozininkas, dramaturgas, visuomenės veikėjas (g. 1942 m.).RIMANTAS ŠAVELIS 1942 01 10 – 2021 05 20
 Eduardas Balčytis, valtornininkas, chorvedys, muzikologas, pedagogas, humanitarinių mokslų (muzikologijos) habilituotas daktaras (g. 1937 m.).Vėl netektis: mirė Eduardas Balčytis, Lietuvos muzikų sąjunga, 2021-05-20. Nuoroda tikrinta 2021-05-21.
 Gegužės 22 d. – Edminas Bagdonas, lietuvių diplomatas (g. 1963 m.).Mirė Lietuvos ambasadorius JAE Edminas Bagdonas. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2021-05-22.
 Gegužės 24 d. – Aldona Jodkaitė-Vrubliauskienė, Lietuvos aktorė (g. 1928 m.).Mirė teatro ir kino aktorė Aldona Jodkaitė, lrt.lt, 2021-05-24. Nuoroda tikrinta 2021-05-24.
 Gegužės 29 d. – Sigitas Poškus, lietuvių poetas, prozininkas (g. 1957 m.).Netikėtai mirė vaikų rašytojas Sigitas Poškus, lrytas.lt, 2021-05-29. Nuoroda tikrinta 2021-06-22.
 Birželio 3 d. – Andrius Konickis, Lietuvos filosofas, redaktorius, rašytojas (g. 1956 m.).
 Birželio 15 d. – Kazys Račkauskas, Lietuvos pedagogas, bibliotekininkas, muziejininkas, kultūros istorikas, žurnalistas, leidėjas, redaktorius, visuomenės veikėjas (g. 1935 m.).
 Birželio 17 d. – Jonas Algimantas Juozaitis, Lietuvos tinklinio ir plaukimo treneris, dėstytojas, sporto mokslininkas (g. 1933 m.).
 Liepos 2 d. – Juozas Gediminas Baranauskas, teisininkas, pirmasis Lietuvos televizijos diktorius, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1935 m.).„Mirė pirmasis LRT TELEVIZIJOS diktorius Juozas Baranauskas“, lrt.lt. 2021-07-02. Nuoroda tikrinta 2021-07-02.
 Liepos 6 d. – Vita Žabarauskaitė, Lietuvos dailininkė, pedagogė (g. 1962 m.).„Mirė dailininkė Vita Žabarauskaitė“, etaplius.lt. Nuoroda tikrinta 2021-07-08.
 Liepos 7 d. – Sigitas Renčys, Lietuvos literatūros kritikas, partinis veikėjas, švietimo vadybininkas (g. 1948 m.).„Mirė kritikas, literatūrologas, poetas Sigitas Renčys“, lžs.lt. 2021-07-07. Nuoroda tikrinta 2021-07-08.
 Liepos 11 d.:
 Povilas Gaidys, Lietuvos teatro režisierius, teatro ir kino aktorius (g. 1937 m.).Mirė teatro režisierius Povilas Gaidys. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2021-07-11.
 Albertas Čaplinskas, Lietuvos informatikas, fizikos mokslų daktaras, profesorius (g. 1942 m.).Netekome profesoriaus Alberto Čaplinsko (1942-2021), naujienos.vu.lt. 2021-07-12. Nuoroda tikrinta 2021-08-23.
 Liepos 15 d. – Leonardas Kairiūkštis, Lietuvos miškininkas, akademikas (g. 1928 m.).Mirė žymiausias Lietuvos miškininkas, profesorius Leonardas Kairiūkštis. Lrt.lt. 2021-07-15. Nuoroda tikrinta 2021-07-15.
 Liepos 16 d. – Algirdas Klova, Lietuvos kompozitorius, muzikologas, etnomuzikologas (g. 1958 m.).Mirė kompozitorius Algirdas Klova. 15min.lt. 2021-07-16. Nuoroda tikrinta 2021-07-16.
 Liepos 17 d. – Antanas Račis, enciklopedininkas, 2001–2015 metais leistos Visuotinės lietuvių enciklopedijos vyriausiasis redaktorius (g. 1936 m.).„Mirė redaktorius, enciklopedininkas Antanas Račis“. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2021-07-18.
 Liepos 21 d. – Goda Ferensienė, Lietuvos žurnalistė, vertėja (g. 1932 m.).Mirė mūsų kolegė, LŽS narė, žurnalistė, vertėja Goda Ferensienė, lzs.lt. 2021-07-22. Nuoroda tikrinta 2021-07-29.
 Liepos 30 d. – Eduardas Tarasevičius, lietuvių farmacininkas (g. 1942 m.).Mirė Lietuvos farmacijos mohikanas profesorius Eduardas Tarasevičius. Lrt.lt. 2021-07-30. Nuoroda tikrinta 2021-08-02.
 Rugpjūčio 2 d. – Jolanta Kostkevičienė, lietuvių algologė (g. 1962 m.).Š.m. rugpjūčio 2 d., eidama 60 metus, mirė biomedicinos mokslų daktarė, ilgametė Vilniaus universiteto docentė Jolanta Kostkevičienė. Delfi.lt. 2021-08-04. Nuoroda tikrinta 2021-08-07.
 Rugpjūčio 6 d. – Donaldas Kaganas, Lietuvos žydų kilmės JAV istorikas (g. 1932 m.).Donald Kagan, leading neo-conservative historian, dead at 89, apnews.com. 2021-08-11. Nuoroda tikrinta 2021-08-11.
 Rugpjūčio 14 d. – Algirdas Pocius, rašytojas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1930 m.).Mirė lietuvių prozininkas, buvęs Seimo narys Algirdas Pocius Lrytas.lt. 2021-08-14. Nuoroda tikrinta 2021-08-15.
 Rugpjūčio 15 d.:
 Jurgis Brėdikis, Lietuvos kardiochirurgas, diplomatas, visuomenės bei politinis veikėjas (g. 1929 m.).Mirė biomedicinos mokslų daktaras, kardiochirurgas Jurgis Brėdikis Lrt.lt. 2021-08-15. Nuoroda tikrinta 2021-08-15.
 Borisas Rositsanas, Lietuvos šachmatininkas, FIDE meistras (FM) (g. 1946 m.).Netekome Boriso Rositsano - Lietuvos šachmatų federacija, chessfed.lt. 2021-08-16. Nuoroda tikrinta 2021-08-17.
 Rugpjūčio 19 d. – Andrius Linkus, Lietuvos verslininkas, „Algos grupės“ koncerno steigėjas ir prezidentas (g. 1945 m.).Netekome Andriaus LINKAUS (1945-09-05 – 2021-08-19), elta.lt. 2021-08-21. Nuoroda tikrinta 2021-08-21.
 Rugpjūčio 23 d. – Žygintas Pečiulis, žurnalistas, habilituotas daktaras, Vilniaus universiteto Žurnalistikos instituto dėstytojas, profesorius, buvęs LRT Tarybos pirmininkas (g. 1955 m.).Mirė žurnalistas, Vilniaus universiteto profesorius Žygintas Pečiulis
 Rugpjūčio 27 d. – Birutė Kažemėkaitė, gydytoja, Lietuvos ir Kalvarijos savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja (g. 1961 m.).Mirė politikė, visuomenės veikėja, gydytoja Birutė Kažemėkaitė, suduvosgidas.lt. 2021-08-28. Nuoroda tikrinta 2021-08-28.
 Rugpjūčio 31 d.:
 Kazimieras Motieka, teisininkas, baudžiamųjų bylų advokatas, politinis veikėjas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Akto Dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras (g. 1929 m.).Mirė signataras, garsus Lietuvos advokatas Kazimieras Motieka, lrt.lt. 2021-08-31. Nuoroda tikrinta 2021-08-31.
 Jonas Mockus, Lietuvos matematikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras, Lietuvos mokslų akademijos tikrasis narys (g. 1931 m.).Mirė akademikas, profesorius habilituotas daktaras Jonas Mockus, lrt.lt. 2021-09-01. Nuoroda tikrinta 2021-09-01.
 Rugsėjo 3 d.:
 Juozas Bertašius, Lietuvos ir Šakių rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1946 m.).IN MEMORIAM JUOZAS BERTAŠIUS, sakiai.lt. 2021-09-03. Nuoroda tirinta 2021-09-04.
 Bronius Vaškelis, lietuvių teatrologas, literatūrologas, profesorius, Vytauto Didžiojo universiteto rektorius (1993–1996 m.) (g. 1922 m.).Mirė profesorius Bronius Vaškelis, bernardinai.lt. 2021-09-06. Nuoroda tikrinta 2021-09-06.
 Valdas Klimavičius, Lietuvos architektas (g. 1959 m.).„Amžinybėn iškeliavo vienas žymiausių Panevėžio miesto architektų V.Klimavičius“. 15min.lt. 2021-09-06. Nuoroda tikrinta 2021-09-06.
 David Borwein, Lietuvos žydų kilmės Kanados matematikas (g. 1924 m.).
 Rugsėjo 6 d. – Aleksandras Šepkus, lietuvių juvelyras (g. 1954 m.).Mirė garsus juvelyras Aleksandras Šepkus, lrt.lt. 2021-09-06. Nuoroda tikrinta 2021-09-06.
 Rugsėjo 14 d. – Donatas Vaclovas Simaitis, Lietuvos ir Tauragės rajono politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1944 m.).Mirė buvęs šilumos tinklų vadovas Donatas Simaitis. kurjeris.lt. 2021-09-14. Nuoroda tikrinta 2021-09-14.
 Rugsėjo 15 d. – Romualdas Rakauskas, fotožurnalistas, Lietuvos fotomenininkų sąjungos narys, savaitraščio „Nemunas“ bendradarbis.


2021 m.

2021 m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

 Sausio 1 d. – Lajamas Reilis, airių dainininkas ir dainų autorius, buvęs grupės „Bagatelle“ narys (g. 1955 m.).
 Sausio 4 d. – Tania Roberts, amerikiečių aktorė (g. 1955 m.).
 Sausio 16 d. – Filas Spektoras, amerikiečių garso įrašų prodiuseris, išgarsėjęs XX a. 7-jame dešimtmetyje. Mirė kalėjime nuteistas už žmogžudystę.Encyclopaedia Britannica (g. 1940 m.).
 Sausio 20 d.:
 Mira Furlan, kroatų aktorė ir dainininkė (g. 1955 m.).
 Justin Metsing Lekhanya, majoras generolas, buvęs Lesoto ministras pirmininkas, gynybos ministras ir karinės tarybos pirmininkas (g. 1938 m.).
 Sausio 21 d. – Natali Delon, buvęs prancūzų modelis, kino aktorė ir režisierė (g. 1941 m.).
 Sausio 23 d. – Laris Kingas, amerikiečių radijo ir televizijos žurnalistas (g. 1933 m.).Larry King, veteran broadcaster and TV personality, has died at age 87. today.com. Nuoroda tikrinta 2021-01-23.
 Sausio 28 d.:
 Paulius Krucenas, olandų chemikas, Nobelio chemijos premijos laureatas (g. 1933 m.).
 Vasilijus Lanovojus, Rusijos aktorius (g. 1934 m.).
 Sausio 29 d. – Danute Bankaitis-Davis, lietuvių kilmės JAV chemikė ir dviratininkė, olimpietė, pasaulio čempionė (g. 1958 m.).
 Vasario 9 d. – Čikas Korija, amerikiečių pianistas, atlikęs įvairių stilių džiazo muziką. Vienas iš džiazroko ir Jazz Fusion pradininkų (g. 1941 m.).
 Vasario 10 d.:
 Tamazas Gamkrelidzė, Gruzijos kalbininkas, orientalistas, indoeuropeistas (g. 1929 m.).
 Laris Flintas, Larry Flynt Publications, leidžiančios virš dvidešimt žurnalų, savininkas ir vadovas (g. 1942 m.).
 Gertrūda Benzė, Vokietijos kalbininkė, daktarė (g. 1933 m.).
 Vasario 14 d. – Karlosas Menemas, Argentinos prezidentas (nuo 1989 m. liepos 8 d. iki 1999 m. gruodžio 10 d.). Peronistų partijos narys (g. 1930 m.).
 Vasario 25 d. – Hannu Olavi Mikkola, suomių lenktynininkas. Pasaulio ralio čempionate Mikkola dalyvavo nuo 1973 iki 1993 m. 1983 m. Mikkola, vairuodamas Audi Quattro automobilį tapo pasaulio ralio čempionu, 1979 m., 1980 m. bei 1984 m. galutinėje čempionato įskaitoje liko antras. Iš viso per savo karjerą Mikkola laimėjo 18 Pasaulio ralio čempionato etapų (g. 1942 m.).
 Kovo 9 d. – Džeimsas Levainas, JAV dirigentas, pianistas (g. 1943 m.).
 Kovo 21 d. – Adamas Zagajevskis, lenkų poetas, rašytojas (g. 1945 m.).Mirė lenkų poetas Adamas Zagajewskis. 15min.lt. 2021-03-21. Nuoroda tikrinta 2021-08-11.
 Kovo 22 d. – Elginas Beiloras, profesionalus amerikiečių krepšininkas (g. 1934 m.).
 Kovo 24 d. – Uldis Bėrzinis, Latvijos poetas, žurnalistas, vertėjas, politinis veikėjas (g. 1944 m.).
 Kovo 31 d. – Kamal Ganzouri, Egipto ekonomistas, du kartus ėjęs šalies ministro pirmininko pareigas (g. 1933 m.).
 Balandžio 9 d. – Princas Filipas, karalienės Elžbietos II vyras (g. 1921 m.).
 Balandžio 19 d. – Volteris Mondeilas, Jungtinių Amerikos Valstijų politikas, 1977–1981 metais, vadovaujant Džimiui Karteriui, ėjęs 42-ojo JAV viceprezidento pareigas (g. 1928 m.).
 Balandžio 20 d. – Idriss Déby, Čado politikas ir prezidentas (g. 1952 m.).„Mirė kovose su sukilėliais sužeistas Čado prezidentas“, lrt.lt, 2021-04-20. Nuoroda tikrinta 2021-04-20.
 Balandžio 23 d. – Fredi, Suomijos aktorius, muzikantas, dainininkas, dainų autorius ir televizijos laidų vedėjas (g. 1942 m.).
 Balandžio 24 d. – Šunsukė Kikučis, japonų kompozitorius, sukūręs daug muzikos televizijos serialams, animė ir kitų žanrų filmams (g. 1931 m.).‘Dragon Ball Z’ music composer Shunsuke Kikuchi dies
 Balandžio 27 d. – Ed Diener, amerikiečių psichologas, profesorius ir knygų autorius (g. 1946 m.).
 Gegužės 6 d.:
 Ichakas Aradas, žydų istorikas, Izraelio karininkas, sovietinis partizanas (g. 1926 m.).
 Kentaro Miura, japonų manga rašytojas, išgarsėjęs savo kūriniu „Berserk“ (g. 1966 m.).
 Gegužės 7 d. – Jegoras Ligačiovas, SSRS partinis ir valstybės veikėjas, TSKP Politinio biuro narys (g. 1920 m.).
 Gegužės 10 d. – Svante Thuresson, švedų džiazo muzikos atlikėjas (g. 1937 m.).
 Gegužės 23 d. – Max Mosley, buvęs teisininkas ir automobilių sporto lenktynininkas, nuo 1993 iki 2009 m. buvo Tarptautinės automobilininkų federacijos prezidentas (g. 1940 m.).
 Birželio 3 d. – Anerood Jugnauth, Mauricijaus politikas, prezidentas ir ministras pirmininkas (g. 1930 m.).
 Liepos 1 d. – Louis Andriessen, olandų kompozitorius ir pianistas (g. 1939 m.).
 Liepos 5 d. – Vladimiras Menšovas, rusų aktorius ir režisierius (g. 1939 m.).„Nuo koronaviruso mirė garsus rusų režisierius, „Oskaro“ premijos laureatas Vladimiras Menšovas“, delfi.lt. 2021-07-05. Nuoroda tikrinta 2021-07-05.
 Liepos 6 d. – Dživanas Gasparianas, žymus armėnų muzikas ir kompozitorius, armėnų liaudies instrumento duduko virtuozas (g. 1928 m.).Legendary Armenian duduk player Jivan Gasparayn dies aged 92
 Liepos 17 d. – Žaklina Sasar, prancūzų aktorė, geriausiai žinoma vaidmenimis italų kine praėjusio amžiaus 7-ajame dešimtmetyje (g. 1940 m.).
 Liepos 23 d. – Toshihide Masukawa, japonų fizikas teoretikas, Nobelio fizikos premijos laureatas (g. 1940 m.).
 Rugpjūčio 8 d. – Janas Kaplinskis, estų poetas ir rašytojas (g. 1941 m.).Mirė Nobelio premijos nominantas, estų rašytojas Jaanas Kaplinskis. 15min.lt. 2021-08-10. Nuoroda tikrinta 2021-08-10.
 Rugpjūčio 9 d. – Sergejus Kovaliovas, žymus disidentas ir politinis kalinys buvusioje Sovietų Sąjungoje, žmogaus teisių aktyvistas ir politikas postsovietinėje Rusijoje (g. 1930 m.).Скончался правозащитник Сергей Ковалев, vesti.ru. 2021-08-09. Nuoroda tikrinta 2021-08-09.
 Rugpjūčio 15 d. – Gerhardas Miuleris, buvęs Vakarų Vokietijos futbolininkas, rezultatyviausias vokiečių žaidėjas (g. 1945 m.).Gerd Muller dead: Germany World Cup legend passes away aged 75, dailystar.co.uk. 2021-08-15. Nuoroda tikrinta 2021-08-15.
 Rugpjūčio 26 d. – Alesis Razanavas, baltarusių poetas ir vertėjas (g. 1947 m.).Belarusian poet Ales Razanau passes away. belsat.eu. 2021-08-26. Nuoroda tikrinta 2021-09-12.
 Rugpjūčio 27 d. – Zygfrydas Matusas, Vokietijos kompozitorius (g. 1934 m.).German composer Siegfried Matthus died at the age of 87, gettotext.com. 2021-08-30. Nuoroda tikrinta 2021-08-30.
 Rugpjūčio 28 d. – Teresa Żylis-Gara, dainininkė, operos solistė, viena žymiausių XX a. antros pusės operos dainininkių Europoje ir pasaulyje (g. 1930 m.).
 Rugpjūčio 29 d. – Žakas Rogas, belgų gydytojas, sporto veikėjas, Tarptautinio olimpinio komiteto prezidentas (2001–2013 m.) (g. 1942 m.).IOC announces passing of former IOC President Jacques Rogge, olympics.com. 2021-08-29. Nuoroda tikrinta 2021-08-30.
 Rugsėjo 6 d. – Žanas Polis Belmondo, vienas žinomiausių visų laikų prancūzų kino aktorių, prisidėjęs prie Prancūzų naujosios bangos meno judėjimo (g. 1933 m.).
 Rugsėjo 10 d. – Žoržė Sampajas, Portugalijos teisininkas, politinis veikėjas, Portugalijos prezidentas (1996–2006 m.). (g. 1939 m.).Jorge Sampaio, who showed extent of Portuguese presidential powers, dies at 81. reuters.com. 2021-09-10. Nuoroda tikrinta 2021-09-10.
 Rugsėjo 11 d. – Abimaelis Gusmanas, Peru filosofijos profesorius, maoistinės organizacijos Švytintis kelias įkūrėjas ir ilgametis lyderis (g. 1934 m.).Peru: Abimael Guzmán, head of Shining Path insurgency, dies. washingtonpost.com. 2021-09-11. Nuoroda tikrinta 2021-09-12.
 Rugsėjo 16 d. – Dušanas Ivkovičius, vienas tituluočiausių visų laikų serbų trenerių (g. 1943 m.).„Skaudi netektis: mirė Dušanas Ivkovičius“. Basketnes.lt. 2021-09-16. Nuoroda tikrinta 2021-09-16.
 Rugsėjo 17 d. – Abdelazizas Buteflika, Alžyro prezidentas 1999–2019 m. (g. 1937 m.).
 Rugsėjo 20 d. – Claude Lombard, Belgijos dainininkė (g. 1945 m.).
 Rugsėjo 21 d. – Mohamed Hussein Tantawi, buvęs karinių Egipto pajėgų vadas (tuo pačiu de facto Egipto vadovas). Jis juo tapo iš Egipto prezidento posto po 2011 m. Egipto revoliucijos pasitraukus Hosni Mubarak. Nuo 1991 m. iki 2012 m. Tantawi buvo šalies gynybos ministras (g. 1935 m.).
 Rugsėjo 29 d. – Hayko, Armėnijos pop muzikos dainininkas ir dainų autorius (g. 1973 m.).
 Spalio 6 d. – Tomojasu Asaoka, buvęs japonų futbolininkas, rungtyniavęs Japonijos rinktinėje (g. 1962 m.).
 Spalio 18 d. – Kolinas Liuteris Pauelas, Jungtinių Amerikos Valstijų valstybės veikėjas ir keturių žvaigždučių atsargos generolas. 2001–2005 m., JAV prezidento Džordžo V. Bušo pirmosios kadencijos metu, Pauelas ėjo 65-ojo JAV valstybės sekretoriaus pareigas (g. 1937 m.).
 Spalio 20 d. – Mihalas Čiksentmihalis, vengrų psichologas (g. 1934 m.).
 Spalio 26 d.:
 No Tėu, Pietų Korėjos politikas, buvęs šalies prezidentas, pareigas ėjęs 1988–1993 m. laikotarpiu (g. 1932 m.).
 Volteris Smitas, buvęs škotų futbolininkas ir Škotijos Premier lygos komandos Glazgo „Rangers“ klubo vyr. treneris. Trenerio karjerą baigė 2011 m. (g. 1948 m.).
 Lapkričio 6 d. – Raúl Rivero, Kubos poetas ir žurnalistas (g. 1945 m.).Raúl Rivero, Cuban poet and journalist dissident of Castroism, dies in Miami
 Lapkričio 7 d. – John Tabinaman, buvęs Bugenvilio salos Papua Naujojoje Gvinėjoje prezidentas (g. 1952 m.).President pays tribute to Late Tabinaman. abg.gov.pg. 2021-11-07. Nuoroda tikrinta 2021-11-09.
 Lapkričio 11 d. – Frederikas Vilemas de Klerkas, Pietų Afrikos Respublikos politikas, buvęs prezidentas, Nobelio taikos premijos laureatas (g. 1936 m.).Mirė paskutinis baltasis PAR prezidentas de Klerkas. DELFI.lt. 2021-11-11. Nuoroda tikrinta 2021-11-14.
 Lapkričio 17 d. – Tėnsas Jordanas, Pietų Afrikos dainininkas ir dainų autorius (g. 1971 m.).
 Lapkričio 23 d. – Čion Duhanas, Pietų Korėjos politikas, buvęs šalies prezidentas, ėjęs pareigas 1980–1988 m. (g. 1931 m.).
 Lapkričio 25 d. – Michalas Hasiukas, lenkų kalbininkas, baltistas (g. 1931 m.).Netekome profesoriaus Michało Hasiuko (1931–2021). flf.vu.lt. 2021-11-26. Nuoroda tikrinta 2021-12-02.
 Lapkričio 28 d.:
 Frenkas Viljamsas, verslininkas, Formulės 1 komandos „Williams F1“ įkūrėjas iš Didžiosios Britanijos (g. 1942 m.).
 Laila Halme, suomių dainininkė (g. 1934 m.).
 Gruodžio 5 d. – Stevanas Jelovacas, Serbijos krepšininkas, puolėjas (g. 1989 m.).Anapilin iškeliavo buvęs Vilniaus „Ryto“ legionierius Stevanas Jelovacas. Delfi.lt. 2021-12-05. Nuoroda tikrinta 2021-12-11.
 Gruodžio 6 d. – Masajukis Uemura, NES ir SNES žaidimų konsolių projektuotojas (g. 1943 m.).
 Gruodžio 11 d. – Anne Rice, amerikiečių rašytoja, rašiusi gotikine ir religine tematika (g. 1941 m.).
 Gruodžio 13 d. – Sergejus Solovjovas, rusų kino režisierius (g. 1944 m.).Mirė filmų „Assa“, „Šimtas dienų po vaikystės“ ir kitų režisierius Sergejus Solovjovas. lrytas.lt. 2021-12-13. Nuoroda tikrinta 2021-12-16.
 Gruodžio 18 d. – Ričardas Rodžersas, pasaulinio garso britų architektas (g. 1933 m.).
 Gruodžio 21 d. – Carlyle Glean, Grenados politikas, 2008–2013 m. ėjęs šalies generalgubernatoriaus pareigas (g. 1932 m.).
 Gruodžio 26 d. – Desmondas Tutu, Pietų Afrikos anglikonų arkivyskupas, pirmasis juodaodis arkivyskupas Pietų Afrikoje, kovotojas prieš apartheidą (g. 1931 m.).Statement on the passing of Archbishop Emeritus Desmond Mpilo Tutu thepresidency.gov.za. 2021-12-26. Nuoroda tikrinta 2021-12-26.
 Gruodžio 30 d. – Karelas Lopraisas, čekų autosporto lenktynininkas. Jis šešis kartus laimėjo Dakaro ralyje sunkvežimių kategorijoje ir pagal šį rodiklį yra pirmas ralio istorijoje (g. 1949 m.)

Gruodžio 30 d. – Karelas Lopraisas, čekų autosporto lenktynininkas. Jis šešis kartus laimėjo Dakaro ralyje sunkvežimių kategorijoje ir pagal šį rodiklį yra pirmas ralio istorijoje (g. 1949 m.).

Pohřeb šestinásobného vítěze dakarské rally Karla Lopraise se bude konat v sobotu 22. ledna v 11 hodin na městském hřbitově ve Frenštátě pod Radhoštěm.
Příští týden budou moci lidé podepisovat ve vestibulu frenštátské radnice kondolenční knihu, která bude následně předána rodině. Smuteční místo bude přístupné od pondělí 3. ledna 2022 od 10 hodin během otevírací doby městského úřadu.
#clanek|6317267#
Starosta Frenštátu pod Radhoštěm Miroslav Halatin pro Deník uvedl, že město by předtím rádo udělalo nějaké důstojné rozloučení se slavným sportovcem.
„Bude záležet na tom, zda si něco takového rodina bude přát. Po Novém roce bych se rád sešel se syny Karla Lopraise, abych se jich zeptal, zda by o takovou rozlučku stáli. Pokud ano, rádi bychom na ni přizvali, mimo jiné, i bývalé spolujezdce Karla Lopraise,“ sdělil Miroslav Halatin.
Úspěchy a vládní pocty
Držitel třetí nejlepší bilance pódiových umístění (před ním jsou již jen Peterhansel a Čagin) skončil se závoděním na Dakaru v roce 2006, ale dál se ho později účastnil jako člen doprovodného vozidla.
V kategorii kamionů získal šest 1. míst, více (o jedno) drží už jen Rus Vladimír Čagin.
V květnu 2011 byl Karel Loprais jmenován vládním zmocněncem pro oblast bezpečnosti silničního provozu. V roce 2017 převzal z rukou prezidenta republiky české státní vyznamenání, medaili za zásluhy.
Díky svým úspěchům je několikanásobným držitelem Zlatého volantu – čtenářské a novinářské ankety – a spolu s motocyklovou legendou Františkem Šťastným se v anketě Autoklubu ČR stal v únoru 2000 ČR závodníkem století.
Nejúspěšnější dakarský závodník
Přes testovacího jezdce Tatry se dostal až na start Dakaru v roce 1986 a hned v dalším ročníku dorazil k Růžovému jezeru jako druhý a v roce 1988 dosáhl na své prémiové prvenství.
„V letech 1988-2001 zvítězil celkem šestkrát a v době svého šestého prvenství byl nejúspěšnějším dakarským závodníkem historie," píše se na webu www.loprais.cz, který přináší podrobné informace o závodních úspěších jeho synovce Aleše Lopraise.
Karel Loprais byl rovněž zvolen českým motoristickým sportovcem století, několikrát získal Zlatý volant ve své kategorii a v roce 2007 obdržel Zlatý volant za celoživotní přínos motoristickému sportu.
Dakarská statistika Karla Lopraise
Rallye Dakar: 19 účastí
1. místo: 6x1988 Karel Loprais / Radek Stachura / Tomáš Mück TATRA
1994 Karel Loprais / Radek Stachura / Josef Kalina TATRA
1995 Karel Loprais / Radek Stachura / Tomáš Tomeček TATRA
1998 Karel Loprais / Radek Stachura / Jan Čermák TATRA
1999 Karel Loprais / Radek Stachura / Josef Kalina TATRA
2001 Karel Loprais / Petr Hamerla / Josef Kalina TATRA
2. místo: 4x 1987 Karel Loprais / Radek Stachura / Jaroslav Krpec TATRA
1996 Karel Loprais / Radek Stachura / Tomáš Tomeček TATRA
2000 Karel Loprais / Radek Stachura / Petr Gilar TATRA
2002 Karel Loprais / Petr Hamerla / Josef Kalina TATRA
3. místo: 1x (Paříž – Kapské Město)
1992 Karel Loprais / Radek Stachura / Josef Kalina TATRA


2021 m.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0230.jsonl--Q101063343--Pasikeitimai prieš sezono pradžią-1--lt-0230-1128

2021 m. A lyga

2021 m. A lyga, o dėl rėmimo sutarčių žinoma kaip „Optibet A lyga“ – 21-osios pirmenybės vadinamos A lyga (nuo 2001 m.). Po keturių metų pertraukos atsirado lygos generalinis rėmėjas, dėl to čempionatas pervadintas į „Optibet A lyga“. https://www.sportas.lt/naujiena/429099/a-lygos-naujoves-generalinis-remejas-ir-televizija Lažybų kompanija Optibet tapo ir Optibet Futsal A lygos generaliniu rėmėju.

Pirmosios rungtynės buvo sužaistos 2021 m. kovo 5 d., ir baigėsi 2021 m. lapkričio mėn. Čempionatas vyks 4 ratų sistema, dvi paskutinės komandos tiesiogiai iškris į Pirmą lygą.

Visose rungtynėse naudojami Nike Flight kamuoliai.https://alyga.lt/uploads/files/2021_m_lff_varzybu_nuostatai.pdf

2020 m. lapkričio 25 d. įvyko Lietuvos futbolo A lygos valdybos nuotolinis susirinkimas. Jo metu buvo aptartas pasibaigęs 2020 m. sezonas ir apsvarstytas būsimasis sezonas. Jame buvo planuojama, kad 2021 m. A lygoje dalyvaus 10 komandų, bus keturių ratų formatas.alyga.lt Apie 2021 m. sezono gaireslff.lt Apie 2021 m. sezono gaires Prie 6 A lygos klubų, kurie žaidė 2020 m. A lygoje, turėjo prisijungti keturios sportiniu principu šią galimybę iškovojusios ekipos – Kėdainių „Nevėžis“, Kauno „Hegelmann Litauen“, „Jonava“ ir Telšių „Džiugas“. Jeigu vienai iš komandų kiltų problemų dėl licencijavimosi, į A lygą galėjo bandyti licencijuotis tarp 5-os ir 8-os vietų Pirmoje lygoje užėmusios komandos.

Licencijavimosi proceso metu FK Jonavai licencija nebuvo suteikta net ir po apeliacijos ir po prašymo dalyvauti išimties tvarka. Viena pagrindinių priežasčių kurias LFF įvardino dėl ko A lygos licencija klubui nebuvo suteikta buvo sutartų rungtynių problema.
Po praėjusio sezono pabaigos FK Jonavai buvo iškelti sutartų rungtynių kaltinimai, kurie buvo perduoti teisėsaugai. Kai kurie kaltinimai buvo atmesti, tačiau dėl trijų galimai sutartų rungtynių buvo pritaikytos nuobaudos klubui bei trims žaidėjams.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/paskutines-minutes-sprendimas-pro-galines-duris-i-a-lyga-ileista-dainava-24-1459806 FK Jonava apeliavo, tačiau licencijavimosi į A lygą metu kaltinimai galiojo. LFF taip pat pranešė kad raštu įspėjo FK Jonava vadovus apie naujojo klubo trenerio Dragano Džurdževičiaus praeitį Tailande, kur jo vadovaujamas klubas buvo kaltinamas sutartų rungtynių organizavimu.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/lff-vadovas-issamiai-apie-8-4-mln-euru-biudzeta-ir-kova-del-vietos-a-lygoje-24-1458400?
Tokiu būdu, likus mažiau nei porai savaičių iki sezono starto, paskutinę, dešimtąją, vietą A lygoje užėmė Alytaus DFK „Dainava“. Kadangi vieta suteikta išimties tvarka, komanda sezoną pradeda su -3 taškų „deficitu“

Biudžetas – su deficitu
LFF 2021-siais planuoja disponuoti 8 497 059 eur. biudžetu, jis yra didesnis nei pernai, kai siekė 8 077 319 eurų.
LFF generalinis sekretorius Edgaras Stankevičius pristatė lenteles, kaip su metais keičiasi federacijos išlaidos darbo užmokesčiams, teisinėms išlaidoms ir kurui.
Darbuotojų atlyginimams planuojama išleisti apie 875 tūkst. eurų 2021-siais, pernai šis skaičius siekė 741 tūkst. eurų.
Teisinės išlaidos kasmet mažėja futbolo federacijoje, šiemet jos sieks 52 tūkst. eurų. Važinėti 2021-siais ruošiamasi daugiau nei pernai – kurui planuojama išleisti 36 tūkst. eurų.
LFF pajamų, kurios nėra susijusios su projektais, gaus 5,883 mln. eurų. Didžioji dalis jų bus gauta iš UEFA (4,4 mln. eurų), FIFA pridės beveik milijoną, beveik 100 tūkst. eurų skirs Lietuvos tautinis olimpinis komitetas (LTOK), 66 tūkst. eurų atrieks Švietimo, mokslo ir sporto ministerija. Komercinės pajamos, planuojama, sudarys 462 tūkst. eurų.
Projektinėms veikloms vykdyti LFF gaus dar 2,6 mln. eurų.
UEFA dangoms skirs 910 tūkst., teisėjavimo kaštų kompensavimui – 526 tūkst., kitiems projektams – 235 tūkst. Iš FIFA COVID-19 nuostolių fondo LFF gaus 411 tūkst., kitiems projektams dar bus skiriama 531 tūkst. eurų.
Planuojama, kad 2021-ųjų biudžetas bus deficitinis, trūkumas sieks 381 tūkst. eurų.
Pernai LFF planavo 8 284 310 eurų biudžetą, bet faktinis jis buvo 8 077 319 eurų.
Kova dėl vietos A lygoje: susitepę ir pajėgesni ar švarūs, bet silpni?
Kaip jau minėjome, A lygoje viena vieta vis dar yra laisva. Dėl jos iki pirmadienio kaunasi „Jonava“ ir Alytaus „Dainava“.
„Jonava“ dalyvavo licencijavimo procese, tačiau dėl finansinių neatitikimų kelialapio į A lygą negavo nei pirmu bandymu, nei po pateiktos apeliacijos.
Bandė į aukščiausią šalies divizioną jonaviškiai patekti išimties tvarka, bet VK posėdyje nuspręsta dar palaukti.
Alytaus „Dainava“ gan netikėtai įšoko į kovą dėl vietos A lygoje. Dzūkai licencijavimo kovoje krito pirmajame raunde, kai neatitiko reikalavimų dėl neatlikto audito, netinkamos trenerio licencijos ir mergaičių komandos neturėjimo.
Vis tik „Dainavai“ duotas šansas – iki pirmadienio abu į A lygą pretenduojantys klubai turi pateikti visą reikiamą informaciją. Tada ir bus priimtas sprendimas.
„Jonavai“ koją kiša galimai sutartų rungtynių šleifas, besivelkantis paskui klubą dar nuo praėjusio sezono.
Trys žaidėjai ir klubas sulaukė LFF kirčių, tačiau apskundė sprendimą ir apeliacinis komitetas vis dar nagrinėja situaciją. 15min žiniomis, policija taip pat vis dar vykdo tyrimą.
Maža to, „Jonavos“ naujasis treneris Draganas Džurdževičius kelia klausimų ne tik futbolo gerbėjams, bet ir LFF.
„Gavom raportus iš kolegų, suformuotą nuomonę. Jis dirbo Tailande, klubas turėjo problemų dėl sutartų rungtynių. Kad būtume ramūs, esu išsiuntęs raštą klubui dėl trenerio, įspėjimą, kad nebūtų sakoma paskui, kad federacija nebendravo ar neįspėjo“, – sakė E.Stankevičius.
Jo teigimu, sankcijos dėl sutartų rungtynių praėjusiame sezone yra skirtos trims žaidėjams ir klubui.
E.Stankevičius pasakojo, kad bendravimas su „Jonavos“ vadovu Vaidu Vaškevičiumi vyksta normaliai.
„Naivu tikėtis, kad vieno ar kito klubo vadovas, treneris ar žaidėjai prisipažintų, kad yra dalyvavę (sutartose rungtynėse – aut. past.). Klubas nepripažins, žinome tai ir iš „Atlanto“, „Palangos“, „Kupiškio“ atvejų. Normali gynybos reakcija. Su Vaidu santykis neblogas, buvo įspėjimai, kad galimai dalyvauja nešvariuose dalykuose vienas ar kitas žaidėjas. Buvo dėl trenerio informacija perteikta. Norim padėti, kad nebūtų viduryje sezono dar griežtesnių sankcijų ar šalinimo. Keičiamės informacija, o klubas turi daryti sprendimus viduje“, – kalbėjo E.Stankevičius.
Prieš keletą metų „Palanga“ ir Klaipėdos „Atlantas“ buvo išspirti į trečią pagal pajėgumą šalies divizioną dėl sutartų rungtynių, tad kodėl „Jonavai“ gresia tik finansinės sankcijos ir asmeninės nuobaudos žaidėjams?
„Skiriasi apimtys, raportų kiekis. Jei „Jonava“ keletą raportų gavo, tai „Atlantas“ ar „Palanga“ gavo keliasdešimt. Ne vienas ir ne du tada buvo, o dešimtys, dėl to ir skiriasi“, – sakė LFF generalinis sekretorius.
Jis taip pat pažymėjo, kad Jonavos miestas tvarkosi infrastruktūrą, todėl būtų gaila prarasti komandą ten.
15min paklaustas, ar noras išlaikyti klubą dėl geresnės infrastruktūros, skiriant mažesnes sankcijas, neatvers lažybų žaizdos šalyje, E.Stankevičius kalbėjo: „Galim suskaičiuoti, kiek yra kandidatų kilti į A lygą. Jei pradėsim taikyti sankcijas ir išmetinėti... To nesinori. Norim bendrauti, perspėti. Taip, klubai teikia apeliacijas, mes bendradarbiaujame. Pasikartos – tada „ačiū, buvo malonu“. Bet, prieš priimant griežčiausius sprendimus, norisi duoti įspėjimą. „Jonavos“ atveju, klubo vadovas Vaidas nėra minimas tyrimuose, dėl to ir kyla bendradarbiavimas, yra aiški situacija. Yra žinomi žmonės, kurie galbūt dalyvavo ir t.t.“
Paprašytas įvertinti abiejų klubų galimybes patekti į A lygą, LFF generalinis sekretorius sakė, kad šansai – lygūs.
„Jonava“ labiau pažengusi su komplektacija, jie rinko komandą ir tikėjosi, kad gaus licenciją. Iš sportinės pusės jie geresnėje pozicijoje, bet pasitikėjimo kreditą maišo galimai sutartos rungtynės, naujo trenerio paskyrimas. Alytų mes matome A lygoje artimiausiais sezonais“, – kalbėjo E.Stankevičius.
Buvo LFF vadovai sulaukę ir Vilniaus „Vyčio“ vadovų skambučio dėl galimybės žaisti A lygoje, tačiau praėjusį sezoną finansinėmis problemomis garsėjusiems vilniečiams palinkėta gauti bent Pirmos lygos licenciją.
Nesvarbu, „Jonava“ ar „Dainava“ žengs į A lygą, šie klubai pradės sezoną turėdami -3 taškus, taip pat sulauks finansinės nuobaudos.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0230.jsonl--Q101063343--Pasikeitimai prieš sezono pradžią-1--lt-0230-1129

2021 m. A lyga

2020 m. lapkričio 25 d. įvyko Lietuvos futbolo A lygos valdybos nuotolinis susirinkimas. Jo metu buvo aptartas pasibaigęs 2020 m. sezonas ir apsvarstytas būsimasis sezonas. Jame buvo planuojama, kad 2021 m. A lygoje dalyvaus 10 komandų, bus keturių ratų formatas.alyga.lt Apie 2021 m. sezono gaireslff.lt Apie 2021 m. sezono gaires Prie 6 A lygos klubų, kurie žaidė 2020 m. A lygoje, turėjo prisijungti keturios sportiniu principu šią galimybę iškovojusios ekipos – Kėdainių „Nevėžis“, Kauno „Hegelmann Litauen“, „Jonava“ ir Telšių „Džiugas“. Jeigu vienai iš komandų kiltų problemų dėl licencijavimosi, į A lygą galėjo bandyti licencijuotis tarp 5-os ir 8-os vietų Pirmoje lygoje užėmusios komandos.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0230.jsonl--Q101063343--Pasikeitimai prieš sezono pradžią-1--lt-0230-1130

2021 m. A lyga


2021 m. A lyga

Vos spėjus užbaigti 2020 m. A lygos sezoną,  Lietuvoje vėl buvo įvestas COVID-19 karantinas,https://pkpd.lrv.lt/uploads/pkpd/documents/files/korupcija/D%C4%97l%20karantino%20paskelbimo%2024_20-1925.pdf kuris kelis kartus buvo pratęstas. Vasario pradžioje, LFF svarstant pirmenybių kalendorių, karantinas galiojo iki vasario 28 d.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1330340/karantinas-lietuvoje-pratestas-iki-vasario-28-dienos-gyventoju-judejimo-ribojimai-islieka

Čempionato pradžioje rungtynės vyko be žiūrovų. Vyriausybės pasiūlymu, rungtynes galėjo stebėti 100 žiūrovų, kai užkrėtimų skaičiaus rodiklis šimtui tūkstančių gyventojų per 14 dienų bus mažesnis nei 50 COVID-19 atvejų. Rungtynes galėjo stebėti 200 žiūrovų, kai šis rodiklis bus ne daugiau nei 25 COVID-19 atvejai.https://www.sportas.lt/naujiena/428046/a-lyga-startuos-be-ziurovu-vasara-galimybe-matyti-rungtynes-turetu-tureti-200-sirgaliu Vasario 4 d. šis rodiklis buvo 395,3.https://koronastop.lrv.lt/statistika-lietuvoje

Artėjant čempionato pradžiai, numatytai , klubai atliko privalomus COVID-19 mėginius. Trys klubai pranešė kad žaidėjų tarpe yra užkrėtimų, ir rungtynes teks atidėti. FK Žalgirio sudėtyje buvo 7 teigiami COVID-19 atvejai, FK Panevėžys – 6, FK Riteriai skaičiaus ir pradžių neskelbė,https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/futbolo-klubai-krenta-kovoje-su-covid-19-uzsikretimu-uzfiksuota-ir-riteriuose-24-1462380 o vėliau buvo paviešinta kad 19 klubo žaidėjų bei kitų narių mėginiai buvo teigiami.https://www.sportas.lt/naujiena/429631/siuo-metu-riteriuose-yra-19-patvirtintu-koronaviruso-atveju

Nuo XVI (16) turo () leistinas žiūrovų skaičius buvo padidintas iki 300.https://alyga.lt/naujiena/rungtynes-stadionuose-gales-stebeti-iki-300-ziurovu/7113

Greituoju testu nustačius 3 užkrėtimus Telšių Džiugo klube,  rungtynės su DFK Dainava buvo atidėtos, o treniruotės sustabdytos.https://alyga.lt/naujiena/atidetos-dvejos-23-iojo-turo-rungtynes/7247 Atlikus PGR testą visiems klubo nariams užkrėtimų nebuvo nustatyta, ir klubas grįžo į treniruotes.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/dziugu-telsiu-dziugas-netapo-covid-19-zidiniu-bet-neskiepytu-dauguma-24-1550794

Nuo  buvo įvesti nauji apribojimai sporto renginių žiūrovams atvirose erdvėse. Rungtynių šeimininkai privalėjo nuspręsti ar vykdyti rungtynes stadionuose su <500 asmenų nereikalaujant galimybių paso, ar priimti sirgalius tik su galimybių pasais neribojant žiūrovų skaičiaus tribūnose.https://www.sportas.lt/naujiena/440373/lietuvos-klubai-spres-del-ziurovu-skaiciaus-stadionuose

 rungtynės tarp FK Banga ir FK Nevėžis buvo atidėtos dėl galimo COVID-19 židinio FK Nevėžio komandoje.Visą straipsnį galite rasti https://www.sportas.lt/naujiena/443632/nevezio-gretose-galimas-covid-19-zidiny


2021 m. A lyga


2021 m. A lyga

Vos spėjus užbaigti 2020 m. A lygos sezoną,  Lietuvoje vėl buvo įvestas COVID-19 karantinas,https://pkpd.lrv.lt/uploads/pkpd/documents/files/korupcija/D%C4%97l%20karantino%20paskelbimo%2024_20-1925.pdf kuris kelis kartus buvo pratęstas. Vasario pradžioje, LFF svarstant pirmenybių kalendorių, karantinas galiojo iki vasario 28 d.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1330340/karantinas-lietuvoje-pratestas-iki-vasario-28-dienos-gyventoju-judejimo-ribojimai-islieka


2021 m. A lyga

Vos spėjus užbaigti 2020 m. A lygos sezoną,  Lietuvoje vėl buvo įvestas COVID-19 karantinas,https://pkpd.lrv.lt/uploads/pkpd/documents/files/korupcija/D%C4%97l%20karantino%20paskelbimo%2024_20-1925.pdf kuris kelis kartus buvo pratęstas. Vasario pradžioje, LFF svarstant pirmenybių kalendorių, karantinas galiojo iki vasario 28 d.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1330340/karantinas-lietuvoje-pratestas-iki-vasario-28-dienos-gyventoju-judejimo-ribojimai-islieka

Čempionato pradžioje rungtynės vyko be žiūrovų. Vyriausybės pasiūlymu, rungtynes galėjo stebėti 100 žiūrovų, kai užkrėtimų skaičiaus rodiklis šimtui tūkstančių gyventojų per 14 dienų bus mažesnis nei 50 COVID-19 atvejų. Rungtynes galėjo stebėti 200 žiūrovų, kai šis rodiklis bus ne daugiau nei 25 COVID-19 atvejai.https://www.sportas.lt/naujiena/428046/a-lyga-startuos-be-ziurovu-vasara-galimybe-matyti-rungtynes-turetu-tureti-200-sirgaliu Vasario 4 d. šis rodiklis buvo 395,3.https://koronastop.lrv.lt/statistika-lietuvoje


2021 m. A lyga

Vos spėjus užbaigti 2020 m. A lygos sezoną,  Lietuvoje vėl buvo įvestas COVID-19 karantinas,https://pkpd.lrv.lt/uploads/pkpd/documents/files/korupcija/D%C4%97l%20karantino%20paskelbimo%2024_20-1925.pdf kuris kelis kartus buvo pratęstas. Vasario pradžioje, LFF svarstant pirmenybių kalendorių, karantinas galiojo iki vasario 28 d.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1330340/karantinas-lietuvoje-pratestas-iki-vasario-28-dienos-gyventoju-judejimo-ribojimai-islieka

Čempionato pradžioje rungtynės vyko be žiūrovų. Vyriausybės pasiūlymu, rungtynes galėjo stebėti 100 žiūrovų, kai užkrėtimų skaičiaus rodiklis šimtui tūkstančių gyventojų per 14 dienų bus mažesnis nei 50 COVID-19 atvejų. Rungtynes galėjo stebėti 200 žiūrovų, kai šis rodiklis bus ne daugiau nei 25 COVID-19 atvejai.https://www.sportas.lt/naujiena/428046/a-lyga-startuos-be-ziurovu-vasara-galimybe-matyti-rungtynes-turetu-tureti-200-sirgaliu Vasario 4 d. šis rodiklis buvo 395,3.https://koronastop.lrv.lt/statistika-lietuvoje

Artėjant čempionato pradžiai, numatytai , klubai atliko privalomus COVID-19 mėginius. Trys klubai pranešė kad žaidėjų tarpe yra užkrėtimų, ir rungtynes teks atidėti. FK Žalgirio sudėtyje buvo 7 teigiami COVID-19 atvejai, FK Panevėžys – 6, FK Riteriai skaičiaus ir pradžių neskelbė,https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/futbolo-klubai-krenta-kovoje-su-covid-19-uzsikretimu-uzfiksuota-ir-riteriuose-24-1462380 o vėliau buvo paviešinta kad 19 klubo žaidėjų bei kitų narių mėginiai buvo teigiami.https://www.sportas.lt/naujiena/429631/siuo-metu-riteriuose-yra-19-patvirtintu-koronaviruso-atveju


2021 m. A lyga

FA Šiauliai dalininkai susirinkime, vykusiame gruodžio 15 d. nutarė kad klubas 2021 m. žais I lygoje, net jei ir gautų A lygos licenciją.https://www.sportas.lt/naujiena/425481/siauliai-atsisako-minties-jau-kitamet-keliauti-i-a-lyga

LFF Licencijavimo komitetas  iškart išdavė A lygos licencijas 8 klubams.https://lff.lt/news/11809/lff-licencijavimo-komitetas-isdave-licencijas-8-a-lygos-klubams/ FC Džiugas gavo licenciją  po apeliacijos, FK Jonava ir po apeliacijos licencijos negavo. DFK Dainava apeliacijos nepateikė. Klubai galėjo pateikti prašymą dalyvauti išimties tvarka, galutinis sprendimas turėjo būti priimtas https://lff.lt/news/11837/po-lff-apeliacinio-licencijavimo-komiteto-sprendimo-a-lygos-licencija-suteikta-vienam-klubui/

Sportiniu principu iškovojusi vietą A lygoje FK Jonava iškart pateikė prašymą dalyvauti išimties tvarka. Vasario 18 d. dalyvauti išimties tvarka buvo pakviesta šeštąją vietą pernai metų I lygos pirmenybėse užėmusi DFK Dainava.http://dfkdainava.com/2021/02/18/z-lukosiunas-gavome-pasiulyma-prisijungti-prie-a-lygos-galutinis-sprendimas-priklausys-nuo-lff/https://www.sportas.lt/naujiena/428799/neitiketinas-posukis-vieta-a-lygoje-siuloma-uzimti-dainavai Abu klubai turėjo paruošti ir pateikti papildomą dokumentaciją iki vasario 22 d.https://lff.lt/news/11862/vk-posedis-biudzeto-pristatymas-ir-ataskaita-bei-sprendimai-del-a-lygos/ Posėdis vyko vasario 22 d. vakare, o balsavimas vasario 23 d. Balsų dauguma vieta A lygoje buvo paskirta DFK Dainavai.https://lff.lt/news/11878/desimtaja-a-lygos-komanda-tapo-alytaus-dfk-dainava/https://www.sportas.lt/naujiena/429051/dainava-tapo-10-aja-a-lygos-sezono-dalyve Čempionato pradžia numatyta kovo 5 d.

 Klubas Licencijavimosi rezultatasFK „Žalgiris“ (Vilnius)  Licencija išduotaFK „Sūduva“ (Marijampolė)FK „Kauno Žalgiris“ (Kaunas)FK „Banga“ (Gargždai)FK „Panevėžys“ (Panevėžys)FK „Riteriai“ (Vilnius)FK „Nevėžis“ (Kėdainiai)FC „Hegelmann Litauen“ (Kaunas)FC „Džiugas“ (Telšiai)  Licencija išduota po apeliacijosDFK „Dainava“ (Alytus)  Licencija išduota po LFF VK balsavimoFK „Jonava“ (Jonava)  Po LFF VK balsavimo licencija neišduota FA „Šiauliai“ (Šiauliai)  Atsiėmė prašym


2021 m. A lyga

FA Šiauliai dalininkai susirinkime, vykusiame gruodžio 15 d. nutarė kad klubas 2021 m. žais I lygoje, net jei ir gautų A lygos licenciją.https://www.sportas.lt/naujiena/425481/siauliai-atsisako-minties-jau-kitamet-keliauti-i-a-lyga

LFF Licencijavimo komitetas  iškart išdavė A lygos licencijas 8 klubams.https://lff.lt/news/11809/lff-licencijavimo-komitetas-isdave-licencijas-8-a-lygos-klubams/ FC Džiugas gavo licenciją  po apeliacijos, FK Jonava ir po apeliacijos licencijos negavo.


2021 m. A lyga

FA Šiauliai dalininkai susirinkime, vykusiame gruodžio 15 d. nutarė kad klubas 2021 m. žais I lygoje, net jei ir gautų A lygos licenciją.https://www.sportas.lt/naujiena/425481/siauliai-atsisako-minties-jau-kitamet-keliauti-i-a-lyga

LFF Licencijavimo komitetas  iškart išdavė A lygos licencijas 8 klubams.https://lff.lt/news/11809/lff-licencijavimo-komitetas-isdave-licencijas-8-a-lygos-klubams/ FC Džiugas gavo licenciją  po apeliacijos, FK Jonava ir po apeliacijos licencijos negavo. DFK Dainava apeliacijos nepateikė. Klubai galėjo pateikti prašymą dalyvauti išimties tvarka, galutinis sprendimas turėjo būti priimtas https://lff.lt/news/11837/po-lff-apeliacinio-licencijavimo-komiteto-sprendimo-a-lygos-licencija-suteikta-vienam-klubui/


2021 m. A lyga

 FK Panevėžio trenerių štabe  prie UEFA Pro licencijos neturinčio João Luís Martins prisijungė kitas UEFA A licenciją turintis portugalas Luís Olim.https://www.sportas.lt/naujiena/425766/b-vaitiekunas-komandos-branduolys-busimam-sezonui-jau-suformuotas
 2021 m. sausio 2 d. FC Hegelmann Litauen treneriu paskyrė Andrių Skerlą. Iki šiol trenerio pareigas užėmęs Artūras Romaška užėmė vartininkų trenerio postą.https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/10/1311451/a-lygos-naujokams-kitame-sezone-vadovaus-garsus-futbolininkas-andrius-skerla
 2021 m. sausio 3 d. FK Sūduva vyr. treneriu paskyrė Víctor Basadre.https://lff.lt/news/11717/suduva-treniruos-ispanas-v-basadre/ Iki praėjusio sezono pabaigos komandą treniravo Saulius Širmelis.
 Vilniaus „Žalgirį“ šiame sezone treniruos Vladimir Čeburin, sausio 11 d. pasirašyta sutartis metams su galimybe ją pratęsti.https://lff.lt/news/11728/zalgiri-teniruos-v-ceburinas/ Praėjusiame sezone klubą treniravo Aliaksej Baga.
 FK Riteriai ilgai nepatvirtino ir nepaneigė ar Tommi Pikkarainen treniruos komandą šiame sezone. Galiausiai, vasario 8 d. buvo paskirtas naujas treneris Siargej Gurenka.https://www.sportas.lt/naujiena/428263/riteriu-treneriu-vadovu-tapo-s-gurenka
 FC Hegelmann Litauen nuo sezono pradžios vyr. treneriu paskyrė Andrių Skerlą. A.Skerla perėmė pareigas iš Artūro Ramoškos, kuris tapo vartininkų treneriu.
 2021 m. balandžio 12 d. DFK Dainava pranešė kad Fabio Mazzone laikinai išvyksta dėl asmeninių priežasčių, komandą laikinai treniruos asistentai Povilas Baliukonis ir Nerijus Bartkevičius.https://www.sportas.lt/naujiena/431555/dainava-laikinai-paliko-treneris Kitą savaitę F.Mazzone oficialiai pranešė kad negrįš, bei paminėjo kad sprendimą palikti klubą visdėlto priėmė balandžio 12 d., po pralaimėjimo FK Panevėžiui. https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/vis-delto-negris-dainava-mislingomis-aplinkybemis-palieka-treneris-f-mazzone-24-1490410 Balandžio 21 d. naujuoju DFK Dainava vyr. treneriu tapo Tomas Ražanauskas.https://alyga.lt/naujiena/dainavos-vaira-pereme-t-razanauskas/7042
  FK Nevėžis, po 12 pralaimėjimų iš eilės, nutraukė sutartį su Vitaliju Stankevičiu abipusiu šalių susitarimuhttps://www.sportas.lt/naujiena/433453/pirmas-sezono-atleidimas-a-lygoje-nevezis-tures-nauja-treneri Laikinuoju treneriu paskirtas Darius Gvildys.
  baigėsi FK Riteriai sutartis su Siargej Gurenka. Sutartis nebuvo pratęsta. Laikinuoju treneriu  buvo paskirtas Valdas Trakys.https://www.sportas.lt/naujiena/434717/laikinuoju-riteriu-vyriausiuoju-treneriu-tapo-v-trakys
  FK Bangai nukritus lentelėje į 9-ą vietą buvo atleistas Tomas Tamošauskas.https://www.sportas.lt/naujiena/434392/banga-atsisveikino-su-t-tamosausku Naujuoju treneriu paskirtas David Afonso.
  FK Riteriai vyr. treneriu paskyrė Miguel Moreira.https://www.sportas.lt/naujiena/437993/riteriai-pristate-naujaji-treneri Sutartis galiojo iki sezono pabaigos, ir pratęsta nebuvo.https://www.sportas.lt/naujiena/445174/m-moreira-kita-sezona-riteriu-netreniruos
 Sezonui pasibaigus baigėsi João Luís Martins kontraktas su FK Panevėžys. João siejamas su sugrįžimu į CS Marítimo Madeira, o Panevėžio trenerio vietą užims Valdas Urbonas.https://www.sportas.lt/naujiena/444819/j-martinsas-naujasis-maritimo-vadovas-panevezi-treniruos-v-urbona

Galiausiai, vasario 8 d. buvo paskirtas naujas treneris Siargej Gurenka. FC Hegelmann Litauen nuo sezono pradžios vyr. treneriu paskyrė Andrių Skerlą. A.Skerla perėmė pareigas iš Artūro Ramoškos, kuris tapo vartininkų treneriu.

„Riterių“ trenerių vadovu tapo S.Gurenka (2)
Sergejus Gurenka | Elvio Žaidario nuotr.
Vilniaus „Riterių“ klube nauja pareigybė – trenerių vadovas. Juo tapo Sergejus Gurenka. Įspūdingą futbolininko karjerą turėjęs baltarusis atstovavo tokiems klubams kaip „Roma“, „Parma“, Saragosos „Real“ ir Maskvos „Lokomotiv“, su kuriuo tapo Rusijos čempionu. Baigęs futbolininko karjerą, S. Gurenka tapo futbolo mentoriumi-treneriu.
Per dvylika treniravimo metų jis gali pasigirti darbo įrašais Minsko „Dinamo“, „Krasnodar“ (asistentas), Permės „Amkar“ (asistentas) klubuose bei su vyriausiuoju treneriu Slavoliubu Muslinu į 2018 metų Pasaulio čempionatą išvesta Serbijos rinktine.
„Jau esu minėjęs, kad trenerio pozicija yra kertinė, todėl labai džiaugiamės su Sergejumi radę bendrą kalbą. Labiausiai vertiname trenerio patirtį, kalbų mokėjimą ir, be abejo, gebėjimą dirbti su jaunais futbolininkais. Kodėl jis trenerių vadovas, o ne tiesiog treneris? Dėl funkcijų, kurias atliks klube. Jų bus daugiau nei vien treniravimas“, – sprendimą komentavo klubo sporto direktorius Tadas Simaitis.
Pats S. Gurenka, išsprendęs vizų klausimą, Lietuvoje pasirodė praėjusią savaitę. Jis jau turėjo galimybę stebėti komandos pergalingas rungtynes prieš Vilniaus „Žalgirį“, o šį pirmadienį pravedė pirmą treniruotę.
„Mano prisijungimą prie „Riterių“ lėmė, sakyčiau, trys priežastys. Pirmiausia, puikūs santykiai su klubo savininku, antra – klubo ambicijos, motyvacija, noras matyti progresą ir trečia – mano sukaupta patirtis, kuria galiu pasidalinti, ko organizacijai ir reikia.
Be abejo, noriu, kad komanda siektų rezultato, o žaidėjai norėtų augti ir tapti geresniais. Iš to, ką mačiau per rungtynes su „Žalgiriu“ ir šiandieninės treniruotės, galiu drąsiai sakyti, kad noro jiems pakanka. Mūsų trenerių štabo užduotis – padėti jiems save atskleisti ir parodyti geriausias puses.
Kol kas pirmos dienos čia, todėl man labai svarbu surinkti visą reikiamą informaciją apie žaidėjų galimybes, o tada jau dėlioti žaidimą taip, kad jiems nekiltų sunkumų keliant savo kartelę“, – pasakojo S. Gurenka.
Šį šeštadienį „Riteriai“ žais jau penktąsias kontrolines rungtynes, kur antrąkart iš eilės susitiks su Vilniaus „Žalgiriu“. Iki šiol komanda iškovojo tris pergales (3:1 – prieš Telšių „Džiugą“, 4:1 – prieš „Bangą“ ir 3:1 – prieš „Žalgirį“), tuo tarpu susitikimą su „Kauno Žalgiriu“ baigė lygiosiomis 2:2.


Alvydas Juocevičius

Alvydas Juocevičius (1951 m. gegužės 19 d. Prienuose) – Lietuvos medicinos mokslų daktaras, fizinės medicinos ir reabilitacijos gydytojas, Klaipėdos universiteto Sveikatos mokslų fakulteto profesorius.
lrytas.lt, 2020 m.,Susidūrimas su erkėmis gali baigtis negalia: profesorius patarė, kada reikėtų susirūpinti [žiūrėta 2020 m. gruodžio 13 d. ]

Pagrindinė veiklos kryptis- reabilitacijos ir fizinė medicina. Alvydas Juocevičius 1980–1989 m. aspirantūrą studijavo eksperimentinės ir klinikinės medicinos mokslo tyrimo instituto Reabilitacijos skyriuje, taip pat dirbo mokslo bendradarbiu, o 1986 m. apsigynė medicinos mokslų daktaro disertaciją. Nuo 1990 m. Sveikatos apsaugos ministerijos vyriausiasis specialistas reabilitacijos srityje, vienas iš šiuolaikiškos reabilitacijos sistemos kūrimo Lietuvoje pradininkų. Nuo 1993 m. Vilniaus krašto fizinės medicinos ir reabilitacijos gydytojų asociacijos pirmininkas. Nuo 1996 m. Baltijos šalių nugaros smegenų mokslinės draugijos prezidentas. Nuo 1999 m. Švietimo ir mokslo ministerijos ekspertų grupės pirmininkas. Nuo 2005 m. Europos Sąjungos gydytojų specialistų sąjungos Fizinės ir reabilitacijos medicinos asemblėjos delegatas. Nuo 2007 m. Europos fizinės ir reabilitacijos medicinos mokslinės draugijos valdybos narys. Šiaurės jūrų ir Baltijos šalių Fizinės ir reabilitacijos medicinos mokslinės draugijos generalinis sekretorius. Iki 2011 m. paskelbė 2 išradimus bei daugiau nei 100 mokslinių straipsnių.

2008 m. tarptautinėje mokslinėje – praktinėje konferencijoje „ TFK – nauja priemonė žmogaus galimybių vertinime“ A. Juocevičius skaitė pranešimą apie Tarptautinę funkcionavimo, neįgalumo ir sveikatos klasifikacijos (TFK) diegimą į praktiką. Konferencijos tikslas – įvertinti Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnybos galimybes realizuoti Tarptautinę funkcionavimo, negalumo ir sveikatos klasifikaciją į praktiką Lietuvoje. Tai svarbus indėlis į Lietuvos reabilitacijos veiklą.Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba prie socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, paskutinis atnaujinimas: 2014 m. lapkričio 19 d., Mokslinė – praktinė konferencija sulaukė didelio susidomėjimo [žiūrėta 2020 m. gruodžio 9d. ]

Apie judėjimo naudą organizmui reabilitacijos specialistas A. Juocevičius kalba jau ilgai, pasak gydytojo, judėjimas kai kuriais atvejais gali netgi atstoti vaistus. Tikslingo judėjimo pagalba, žmogus, patyręs sunkią traumą, vėl gali atsistoti ant kojų.lsveikata.lt, 2015 m. birželio 2 d., Politikai mažai žino apie reabilitaciją? [žiūrėta 2020 m. gruodžio 10 d.] Pagal atliktus tyrimus teigiama, kad šiuolaikinės reabilitacijos procedūros: kineziterapija, ergoterapijaJuocevičius A., Kavaliauskaitė R., Rakštelytė R., lituanistika.lt, 2016 m., Ergoterapijos ir kineziterapijos procedūrų analizė 2008–2015 metais [žiūrėta 2020 m. gruodžio 14d.], raumenų stimuliacija, masažai, mankštos, gali išgelbėti net ir sunkią fizinę traumą patyrusius asmenis. Profesoriaus teigimu, fizinis aktyvumas lemia žmogaus fizinės ir psichinės sveikatos būklę.technologijos.lt, 2009 m. rugpjūčio 11 d., Daugiau judėsi – ilgiau gyvensi [žiūrėta 2020 m. gruodžio 9 d.]

2018 m. netoli Palangos įsikūrusiame poilsio ir sveikatingumo komplekse „Atostogų parkas“ buvo atliktas geoterminio mineralinio vandens poveikio žmogaus sveikatai mokslinis tyrimas, kurį atliko fizinės medicinos ir reabilitacijos gydytojas, profesorius Alvydas Juocevičius ir vidaus ligų gydytoja, biomedicinos mokslų daktarė Lolita Rapolienė. Tyrimo metu buvo stebima 65 moterų savijauta, kurios dvi savaites kasdien po 20 minučių skyrė geoterminio mineralinio vandens procedūroms. Atlikus procedūrų kursą, buvo pastebėta, jog moterys, kurios reguliariai lankėsi geoterminio mineralinio vandens procedūrose, ėmė rečiau gerti vaistus nuo skausmo, o net 40 proc. iš jų visai atsisakė. Tyrimo dalyvių sąnariai tapo lankstesni, pagerėjo virškinimas, miego kokybė, sustiprėjo nervine sistema. Praėjus mėnesiui po mokslinio tyrimo veiklos, ištirtų moterų sveikata vėl buvo įvertinta specialistų. Paaiškėjo, kad tyrimo dalyvės vis dar jautėsi energingesnės, lankstesnės. Įrodyta ilgalaikė geoterminio mineralinio vandens poveikio nauda organizmui. Taip pat buvo pastebėta, jog į procedūras vaikščiojusių dalyvių alergijos sumažėjo, pagerėjo odos būklė moterims kurioms pasireiškė įvairios odos problemos: odos raudonis, sausėjanti, nieštinti oda, išryškėję odos kapiliarai, spuogai. Taip pat tyrimu įrodyta, kad geoterminio mineralinio vandens vonios mažina celiulitą. Moterų kūno svoris lyginant su prieš tyrimą buvusiu svoriu sumažėjo 2- 4 kilogramais. Atlikti labaratoriniai kraujo tyrimai parodė, kad procedūrų pagalba žmogaus organizme padaugėjo eritrocitų, hemoglobino, padidėjo cinko ir kalio koncentracija. Profesoriaus Alvydo Juocevičiaus teigimu, geoterminio mineralinio vandens procedūros yra puiki atsigavimo priemonė po fizinio nuovargio.
Delfi.lt, 2018 m. vasario 22 d., Lietuvių mokslininkai įrodė geoterminio vandens poveikį sveikatai: kur jo rasti? [žiūrėta 2020 m. gruodžio 12 d.

Natūralaus geoterminio ir mineralinio vandens procedūros plačiai taikomos įvairiuose Europos sveikatingumo centruose, tačiau teigiamą geoterminio vandens poveikį sveikatai Lietuvoje patyrė dar nedaugelis.
Kasmet į Islandiją pasimaudyti „Mėlynosios lagūnos“ geoterminiuose vandenyse plūsta apie 3 milijonai turistų, o sergantieji psoriaze (žvyneline) bent kartą per metus planuoja kelionę prie Negyvosios jūros tam, kad pagerintų savo odos ir sveikatos būklę. Vakarų Lietuvoje glūdintis geoterminis vanduo yra net du kartus karštesnis nei esantis Lenkijoje ar Rusijoje, rašoma pranešime spaudai.
Geoterminio mineralinio vandens procedūros veiksmingai padeda gydyti tokias sunkias ligas kaip artritas, arterinė hipertenzija, psoriazė, palengvina skausmus, padeda greičiau atsigauti po traumų, fizinio bei dvasinio išsekimo. Tai patvirtino lietuvių mokslininkų atliktas tyrimas, kurio rezultatus pateikiame.
Geoterminiame vandenyje – didžiausias mineralų kiekis
Geoterminio mineralinio vandens poveikio sveikatai mokslinį tyrimą atliko Vilniaus universiteto ligoninės Santaros klinikų Reabilitacijos, fizinės ir sporto medicinos centro vadovas prof. dr. (HP) Alvydas Juocevičius ir Klaipėdos universiteto dėstytoja, šeimos gydytoja, biomedicinos mokslų daktarė Lolita Rapolienė.
Tyrimas buvo atliekamas netoli Palangos įsikūrusiame poilsio ir sveikatinimo komplekse „Atostogų parkas”. Šis kompleksas pasirinktas dėl čia naudojamo itin aukštos mineralizacijos geoterminio mineralinio vandens. Viename litre šio vandens, kuris išgaunamas iš 2154 metrų gylio gręžinio, ištirpę daugiau kaip 80 gramų mineralinių medžiagų. Tai net kelis kartus viršija kituose Lietuvos kurortuose naudojamo vandens mineralizacijos lygį. Druskininkų „Eglės“ sanatorija mineralinį vandenį išgauna iš 300 metrų gylio, viename procedūroms naudojamo vandens litre, kaip skelbiama, yra 40–45 gramai ištirpusių mineralų, Birštono gydyklose naudojamas vanduo, kaip skelbiama, išgaunamas iš 125 metrų gylio, jo mineralizacija – 8 gramai litre.
Vaistų nuo skausmo prireikė rečiau
Mokslinio tyrimo metu 65 moterims, kurių amžiaus vidurkis 36 metai, dvi savaites kasdien po 20 minučių „Atostogų parke“ buvo taikomos geoterminio mineralinio vandens procedūros.
Po procedūrų kurso tyrėjai pastebėjo, kad dalyvių organizmui atstatyti po ligų ar traumų prireikė mažiau laiko. Pacientės ėmė rečiau gerti vaistus nuo skausmo, o 40 proc. jų apskritai atsisakė.
Mokslininkai nustatė, kad po 10–15 geoterminio vandens procedūrų 60 proc. pacienčių sąnariai tapo judresni, o visoms tyrimo dalyvėms išnyko sąnarių sustingimas. Tyrimas patvirtino, kad geoterminio mineralinio vandens procedūros gerina miegą, virškinimą, reguliuoja kraujospūdį, stiprina nervinę sistemą.
Tuo tarpu asmenys, kurie buvo stebimi tyrimo laikotarpiu, tačiau jiems nebuvo taikomos procedūros, jokių teigiamų organizmo pokyčių nepastebėjo.
„Praėjus mėnesiui po procedūrų kurso ir pakartotinai ištyrus mokslinio tyrimo dalyvių sveikatą paaiškėjo, kad tiriamosios vis dar jautėsi energingesnės, mažiau skundėsi sveikata, stebėta išlikusi didesnė rankų raumenų jėga, mažesnis judesių apribojimas. Po keturių mėnesių procedūrų kurso nusiskundimų sveikata skaičius išliko mažesnis, sąnarių judrumas – geresnis“, – teigė dr. L. Rapolienė. Svarbiausia, anot jos, kad procedūrų nauda organizmui ilgalaikė.
Pagerino odos būklę ir sumažino alergiją
Tyrimo rezultatai parodė ir teigiamą geoterminio mineralinio vandens procedūrų įtaką odai. Dalis tyrimo dalyvių, kurias vargino sausėjanti, niežtinti oda, raudonumas, išryškėjęs kraujagyslių tinklas, alergijos, spuogai, po procedūrų kurso džiaugėsi galinčios pamiršti šias problemas. Praėjus mėnesiui po procedūrų daugumos dalyvių nebevargino odos niežulys, sumažėjo celiulitas.
Tyrimu įrodyta, kad geoterminio mineralinio vandens vonios sumažino poodinį riebalinį sluoksnį. Išmatavus tyrimo dalyvių kūno sudėtį, odos raukšlę ir galūnių apimtis, paaiškėjo, kad odos raukšlė sumažėjo vidutiniškai 10 proc., riebalų kiekis – 2 proc., kūno masės indeksas – 1,4 proc.
Pastebėta, kad po procedūrų sumažėjęs moterų kūno masės indeksas išliko ir po dviejų mėnesių. Praėjus dviem mėnesiams po procedūrų kurso užfiksuotas ir riebalų kiekio kūne sumažėjimas. Moterų kūno svoris, lyginant su buvusiu tyrimo pradžioje, sumažėjo 2-4 kilogramais.
Veikia ir kraują, ir raumenis
Atlikti laboratoriniai kraujo tyrimai parodė, kad po procedūrų kurso tyrimo dalyvių organizme reikšmingai padidėjo kalcio, cinko koncentracija, eritrocitų, hemoglobino kiekis, sumažėjo uždegimo rodikliai.
Po procedūrų kurso nustatytas beveik 12 proc. padidėjęs raumenų elastingumas. „Remiantis tyrimu, galima teigti, kad geoterminio mineralinio vandens procedūrų kursas yra efektyvi atsigavimo po fizinio nuovargio priemonė“, – sakė prof. A. Juocevičius.
Mineraliniame geoterminiame vandenyje esantys mikroelementai į žmogaus kraują patenka per odoje esančias poras ir teigiamai veikia daugelį organizmo funkcijų. Kalis palaiko normalią nervų sistemos ir širdies raumenų veiklą, reguliuoja kraujospūdį. Jodas labai svarbus normaliai skydliaukės veiklai, silicis stiprina kaulus ir kraujagyslių sieneles, bromas – ląstelių membraną ir audinius. Kalcis labai svarbus kaulams ir raumenims, širdies veiklai, kraujo krešėjimui. Natris palaiko organizmo skysčių ir rūgščių balansą. Magnis būtinas gerai širdies ir kraujagyslių, raumenų bei nervų sistemos veiklai palaikyti.
Geoterminio mineralinio vandens procedūros pagerina kraujotaką, o tai padidina deguonies tiekimą, gerina imuninės sistemos funkcijas, paspartina šalutinių medžiagų apykaitos produktų šalinimą.
Gydytojos ir biomedicinos mokslų daktarės L. Rapolienės teigimu, organizmo reakcija į geoterminio mineralinio vandens procedūras priklauso nuo šio vandens sudėties, temperatūros, procedūrų trukmės, jų skaičiaus, taip pat organizmo būsenos terapijos laikotarpiu: „Atlikti visą kursą svarbu siekiant sustiprinti organizmą ir greičiau atstatyti jį po ligų ar traumų. Bet net ir pavienė procedūra daro teigiamą poveikį įvairioms organizmo sistemoms. Procedūrų ciklo kartojimas leistų optimizuoti organizmo veiklą, palaikyti sveikatą ir grožį“. Įdomu tai, kad geoterminis vanduo turi dezinfekcinių savybių, naudojamam sveikatingumo centruose jo nereikia dezinfekuoti chloru.
Specialistė patarė, kaip nepriaugti svorio: padės 7 taisyklės (1)
Spalio 11-ąją minime Pasaulinę nutukimo dieną. Lietuva pagal nutukusių žmonių skaičių...
Naujas tyrimas parodė, koks žuvies kiekis per savaitę gali padėti, mažinant didelį kraujospūdį
Tyrimai atskleidžia, kad kraujospūdžiui sumažinti gali užtekti maždaug 3 gramų omega-3 riebalų...
Neurologas pastebėjo, kokie žmonės suserga sunkiau, o sveiksta lėčiau: atsakymas gana paprastas (2)
Sveiko proto išlaikymas, senatvinių smegenų ligų išvengimas ir gera nuotaika net suėjus...
Specialistai sutinka: tai – vaistas nuo daugelio ligų, bet dėl kelių klaidų padarysite sau meškos paslaugą (2)
Bėgimas – nesenstanti sporto rūšis, kuriai iš esmės nereikia jokios įrangos, tik bėgimo...
Gydytojas gastroenterologas – apie tai, ar normalu, jei pavalgius skrandis kliuksi?
Ar normalu, kad skrandyje kažkas kliuksi? Ir ar galima atlikti skrandžio endoskopinį tyrimą su...
Top naujienos
Rusų ekonomistas: šalis pralaimi energetinį karą, laukia itin rimtos problemos (3)
Vakarų šalis sušaldyti grasinanti, dujų tiekimą nutraukusi Rusija pati taps pradėto...
Už korėjiečio ištekėjusi lietuvė Agata: iš pradžių negalėjau patikėti savo akimis, bet paskui ir aš tokia tapau
Įspūdinga lietuvės ir korėjiečio pora, į kurią atsisuka visi ne tik Pietų Korėjoje, bet ir...
Prieš masines atakas Ukraina sulaukė netikėtų žinių iš rusų karių (8)
Dalis rusų karių pirmadienį nesutiko vykdyti įsakymo dėl masinio Ukrainos apšaudymo raketomis....
Metų seklys. Ofšorinė įmonė ir šimtai tūkst. nesumokėtų mokesčių – kaip godūs automobilių prekeiviai pateko į policininkų rankas
„Delfi“, bendradarbiaudamas su Lietuvos policija , tęsia kasmetinį pasakojimų ciklą „Metų...
Po Šimašiaus idėjos pataupyti – viešas Malinausko kirtis: mere, jūs nesutaupėte nei cento, nebūkime idiotais
Nors dar kiek ankstoka, kalėdinių eglučių tema Lietuvoje įsisuko kaip reikiant: pirmiausia...
Niekaip negalite atsikratyti riebalų nuo pilvo? Dietologė pasakė, ką darote ne taip
Nors paplūdimio sezonas jau seniai baigėsi, o aplinkiniai mėgsta pajuokauti, kad artėjant žiemai...
Žiniasklaida skelbia apie netikėtą Musko ir Putino pokalbį Muskas paneigė, kad kalbėjosi su Putinu (4)
Elonas Muskas, prieš paskelbdamas savo skandalingas „Twitter“ žinutes apie Ukrainą, tiesiogiai...
20 metų lauktos romantiškos atostogos virto košmaru: vyras parodė tikrąjį veidą
„Sakoma, kad santykių pradžioje reikia leistis į kelionę su mylimu žmogumi. Sakoma, kad tada...
Mirė „Džesika Flečer“ žvaigždė Angela Lansbury
Mirė Angela Lansbury, Londone gimusi aktorė, kuri septynis dešimtmečius scenoje, ekrane ir...


Alvydas Juocevičius

Pagrindinė veiklos kryptis- reabilitacijos ir fizinė medicina. Alvydas Juocevičius 1980–1989 m. aspirantūrą studijavo eksperimentinės ir klinikinės medicinos mokslo tyrimo instituto Reabilitacijos skyriuje, taip pat dirbo mokslo bendradarbiu, o 1986 m. apsigynė medicinos mokslų daktaro disertaciją. Nuo 1990 m. Sveikatos apsaugos ministerijos vyriausiasis specialistas reabilitacijos srityje, vienas iš šiuolaikiškos reabilitacijos sistemos kūrimo Lietuvoje pradininkų. Nuo 1993 m. Vilniaus krašto fizinės medicinos ir reabilitacijos gydytojų asociacijos pirmininkas. Nuo 1996 m. Baltijos šalių nugaros smegenų mokslinės draugijos prezidentas. Nuo 1999 m. Švietimo ir mokslo ministerijos ekspertų grupės pirmininkas. Nuo 2005 m. Europos Sąjungos gydytojų specialistų sąjungos Fizinės ir reabilitacijos medicinos asemblėjos delegatas. Nuo 2007 m. Europos fizinės ir reabilitacijos medicinos mokslinės draugijos valdybos narys. Šiaurės jūrų ir Baltijos šalių Fizinės ir reabilitacijos medicinos mokslinės draugijos generalinis sekretorius. Iki 2011 m. paskelbė 2 išradimus bei daugiau nei 100 mokslinių straipsnių.

2008 m. tarptautinėje mokslinėje – praktinėje konferencijoje „ TFK – nauja priemonė žmogaus galimybių vertinime“ A. Juocevičius skaitė pranešimą apie Tarptautinę funkcionavimo, neįgalumo ir sveikatos klasifikacijos (TFK) diegimą į praktiką. Konferencijos tikslas – įvertinti Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnybos galimybes realizuoti Tarptautinę funkcionavimo, negalumo ir sveikatos klasifikaciją į praktiką Lietuvoje. Tai svarbus indėlis į Lietuvos reabilitacijos veiklą.Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba prie socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, paskutinis atnaujinimas: 2014 m. lapkričio 19 d., Mokslinė – praktinė konferencija sulaukė didelio susidomėjimo [žiūrėta 2020 m. gruodžio 9d. ]


Alvydas Juocevičius


Utenio akademija

Utenio akademija – Utenio klubui priklausanti futbolo akademija, įsikūrusi Utenoje nuo 2015 m. Akademijoje treniruojasi berniukai ir mergaitės nuo 6 iki 16 metų, jai vadovauja specialistas iš Danijos Carsten Dohm. Pagal ilgalaikę klubo strategiją, vyresni moksleiviai jau žaidžia suaugusiųjų komandose.Utenos Utenio istorija

Idėjos įgyvendinimas prasidėjo nuo bendradarbiavimo su Utenos ikimokyklinio ugdymo įstaigomis. Lietuvos masinio futbolo asociacija nuo 2008 metų vykdydama ilgalaikę vaikų  masinio užimtumo programą „Sugrąžinkime vaikus į stadionus“ pradėjo projektą „Futboliukas“, skirtą darželiams ir pradinėms mokykloms. Projekto idėja buvo suteikti darželiams žinių, sudaryti sąlygas vykdyti užsiėmimus su futbolo elementais, o vėliau į savo veiklą įtraukti vietos klubus bei bendradarbiauti vystant ir plečiant veiklą.” Lietuvos futbolo federacija.

„Utenos Utenis“, vienas pirmųjų Lietuvos futbolo klubų įsiliejo į šį projektą ir aktyviai bendradarbiavo su darželiais. Tuometinis klubo žaidėjas, o dabar treneris Aurimas Meidus pradėjo vykdyti reguliarius užsiėmimus, o 2015 metais Vienas „Utenio“ vadovų apie situaciją Lietuvos futbole: pergalės gali būti ne tik švieslentėje. Arnas Šarkūnas. lrt.lt  treniruotes stadione pradėjo lankyti 36 šešiamečiai-septynmečiai. 2016 m. pavasarį „Utenos Utenio“ ugdomų vaikų skaičius išaugo iki 54, tų pačių metų kovo mėnesį klubui perėmus vaikų futbolo grupes iš Utenos daugiafunkcio sporto centro, ugdytinių skaičius perkopė šimtą. 2017 m. treniruotes lankė 233 auklėtiniai. 2018 m. akademijoje treniruotes lankė daugiau nei 230 mokyklinio amžiaus vaikų. Senoji Utenos Utenio svetainės versija. Akademijos auklėtinių skaičius
 Ugdymo planas ir programa
„Utenos Utenis“ naudoja duomenų apdorojimo ir veiklų planavimo platformą stats4sport. Stats4sport svetainė.  Veiklą organizuoja ir vertina naudodami „Auri-Dohm“ metodiką. Pristatė „Auri-Dohm“ programą. Visos rungtynės ir dalis treniruočių yra filmuojamos ir vėliau analizuojamos. Video analizes palengvina ir šiuolaikinės filmavimo įrangos naudojamas – uteniškiai pirmieji Lietuvoje pradėjo naudoti išmaniąją, specialiai sportininkų analizei sukurtą VEO kamerą. VEO svetainė Procesui vadovauja – techninis vadovas Carsten Dohm atsakingas už treniruočių procesą, o veiklos analitikas Marius Babravičius – už procesų valdymą bei tobulinimą

Coach
Video is the key to analyzing sport. Take your team to the next level with skilled analysis, powered by Veo’s easy-to-use features.
Learn more
Veo Cam 2
Everything in one camera. Everything is live.
$999
*Subscription required
Veo live-streaming
There’s nothing like watching sport live!
Share your exciting and crucial experiences with friends, fans, and family – and let them enjoy the heat of the moment. With Veo, you are just a push on a button away from live-streaming your games.
From $25 / month


Utenio akademija


Utenio akademija

Idėjos įgyvendinimas prasidėjo nuo bendradarbiavimo su Utenos ikimokyklinio ugdymo įstaigomis. Lietuvos masinio futbolo asociacija nuo 2008 metų vykdydama ilgalaikę vaikų  masinio užimtumo programą „Sugrąžinkime vaikus į stadionus“ pradėjo projektą „Futboliukas“, skirtą darželiams ir pradinėms mokykloms. Projekto idėja buvo suteikti darželiams žinių, sudaryti sąlygas vykdyti užsiėmimus su futbolo elementais, o vėliau į savo veiklą įtraukti vietos klubus bei bendradarbiauti vystant ir plečiant veiklą.” Lietuvos futbolo federacija.


XX amžius pr. m. e.

thumb|240px|Fajansinis hipopotamas iš Aukštutinio Egipto. ~XX a. pr. m. e.
thumb|240px|Faraonas Amenemis I. Bareljefo fragmentas
thumb|240px|~XX a. pr. m. e. Kretos keramika

Dvidešimtasis amžius prieš mūsų erą – šimto metų laikotarpis, prasidėjęs 2000 m. pr. m. e. sausio 1 dieną ir pasibaigęs 1901 m. pr. m. e. gruodžio 31 dieną.

Tūkstantmečiai: 3 tūkstantmetis pr. m. e. – 2 tūkstantmetis pr. m. e. – 1 tūkstantmetis pr. m. e.

Amžiai: XXI amžius pr. m. e. – XX amžius pr. m. e. – XIX amžius pr. m. e.

 Manoma, kad įkurtas Mantujos miestas Italijoje.
 Maždaug šiuo laikotarpiu, ar kiek vėliau, baigtos Stounhendžo Anglijoje statybos.
 Žemdirbiai ir gyvulių augintojai persikėlė iš Etiopijos į Keniją.
 Tęsėsi Karnako statyba Egipte.
 Šiaurinėje Europoje pradėti plačiai naudoti bei kinkyti arkliai.
 Prasidėjo Indo slėnio civilizacijos nuosmukis.
 Šiaurės Kinijoje prasidėjo bronzos amžius.
 Japonijoje baigėsi vidurinysis Džiomon laikotarpis ir prasidėjo vėyvasis.
 Senovės Egipte nusilpo faraonų valdžia.
 Amoritai užkariavo Finikiją, Ūrą, miestus Tarpupyje.
 Keltai pradėjo plisti po Europą.
 Kretoje prasidėjo Knoso rūmų statybos

Svarbiausi įvykiai Manoma, kad įkurtas Mantujos miestas Italijoje. Maždaug šiuo laikotarpiu, ar kiek vėliau, baigtos Stounhendžo Anglijoje statybos. Žemdirbiai ir gyvulių augintojai persikėlė iš Etiopijos į Keniją. Tęsėsi Karnako statyba Egipte. Šiaurinėje Europoje pradėti plačiai naudoti bei kinkyti arkliai.

Knosas
Knòsas (graikų k. Knōssos), senovės graikų miestas Kretos saloje, 5 km į pietus nuo Herakliono. Kretos-Mikėnų kultūros vienas svarbiausių paminklų.
Istorija
Knosas apgyventas neolite. Apie 3000–2200 pr. Kr. įtvirtinta gyvenvietė, apie 2200–1600 – valdovų rezidencija, apie 1600–1450 – Kretos valstybės sostinė. Pagal legendą, Knosą įkūrė karalius Minojas. 1450 pr. Kr. sostinę užkariavo achajai, 1380 pr. Kr. miestas sudegė; vėliau (apie 1100 pr. Kr.) buvo apleistas.
Tyrimai
Knoso vietą 1894 nustatė ir 1899–1935 (su pertraukomis) tyrinėjo Didžiosios Britanijos archeologas A. J. Evansas. Ištirtame 16 000 m2 plote rasta monumentalių daugiaaukščių sudėtingo plano pastatų liekanų. Vadinamuosius valdovo rūmus (Labirintą) sudarė 4 korpusai, statyti aplink uždarą vidinį kiemą, sujungti laiptais, puošti kolonomis; rūmai keletą kartų perstatyti (datuojami 2000–1350 pr. Kr.). Juose buvo reprezentacinių (Sosto) ir kulto (Dviašmenio kirvio) salių, didelių sandėlių su pitais, dirbtuvių, vandentiekis ir kanalizacija. Prie rūmų rastas archyvas (Kretos linijinės B rašto lentelės). Dar rasta Mažųjų rūmų (17–15 a. pr. Kr.), vilų, šventyklų, gyvenamųjų namų griuvėsių, laidojimo paminklų.
Knoso rūmų fragmentas
Kai kurių Knoso rūmų gyvenamosios patalpos puoštos freskomis, vaizduojančiomis žmones, paukščius, gyvūnus, tarp jų delfinus (15–12 a. pr. Kr.). Knose rasta darbo įrankių, indų, ginklų, monetų, deivės skulptūrėlių.
freska iš Knoso valdovo rūmų
deivės statulėlė iš Knoso (16 a. pr. Kr.)


XX amžius pr. m. e.


Milen Gamakov

Milenas Gamakovas (Milen Gamakov; Милен Гамаков; g. 1994 m. balandžio 12 d.) – futbolininkas iš Bulgarijos, rungtyniaujantis saugo pozicijoje.

Atstovauja Vilniaus „Žalgiriui“. Savo laiku žaidė Bulgarijos jaunimo rinktinėse (U-17, U-19, U-21).

Atvyko į Lietuvą. 2021 m. buvo paskelbta, kad tapo Vilniaus „Žalgirio“ nariu. M. Gamakovas debiutavo FK Žalgirio komandoje , ir po 59 minučių užsidirbo raudoną kortelę. Tai antroji greičiausia raudona kortelė A lygos istorijoje.https://www.transfermarkt.com/a-lyga/platzverweisbeimdebuet/wettbewerb/LI1 2021 m. balandžio 16 d. rungtynėse prieš FK Sūduva vos pasirodęs po keitimo, pirmuoju prisilietimu pasiuntė kamuolį į vartus ir išlygino rungtynių rezultatą (1:1).https://alyga.lt/rungtynes/2021-04-16-zalgiris-suduva/1170 tai buvo debiutinis žaidėjo įvartis A lygoje.

2021 m. spalio 3 d. rungtynėse prieš Gargždų „Bangą“ už teisėjui skirtą repilką užsidirbo raudoną kortelę ir buvo pašalintas iš aikštės.https://alyga.lt/rungtynes/2021-10-03-banga-zalgiris/1288https://www.sportas.lt/naujiena/441535/zalgiris-uztikrintai-sugrizo-i-pergaliu-kelia Žalgiriečiai nugalėjo varžovus rezultatu 3:0.https://int.soccerway.com/matches/2021/10/03/lithuania/a-lyga/banga-gargzdai/fk-zalgiris-vilnius/3511065/

2022 m. sausio mėn. pranešta, kad žaidėjas palieka „Žalgirio“ klubą.https://www.sportas.lt/naujiena/447936/m-gamakovo-keliai-su-zalgiriu-issiskyre

2022 m. vasario mėn. pasirašė sutartį su kazachų FK Taraz

M.Gamakovo keliai su „Žalgiriu“ išsiskyrė (2)
Milenas Gamakovas | Ievos Markūnaitės nuotr.
Legionierius iš Bulgarijos Milenas Gamakovas „Žalgiriui“ nebeatstovaus – žaidėjo ir klubo keliai išsiskyrė.
FK „Žalgiris“ dėkoja M. Gamakovui už profesionalų darbą, atsidavimą komandai, indėlį 2021 metais iškovotus trofėjus ir linki sėkmės tolimesniuose karjeros etapuose.
„Dėkoju klubo vadovei, kuri mane čia pakvietė, visiems treneriams, aistruoliams, komandoms draugams, su kuriais pavyko iškovoti tiek pergalių ir visiems susijusiems su „Žalgiriu“. Čia turėjau gerų ir blogų epizodų, tačiau stengsiuosi prisiminti gerus. Linkiu komandai dar vieno nepamirštamo sezono ir įgyvendinti svajonę būti Europos taurių grupėse“, – atsisveikindamas sakė M. Gamakovas.
Lietuvos čempionams M. Gamakovas atstovavo nuo 2021 m. vasario mėnesio.
Iš viso per sezoną bulgaras sužaidė 30 rungtynių. A lygoje jis sužaidė 20 dvikovų, pasižymėjo vienu įvarčiu bei vienu rezultatyviu perdavimu – abu kartus lyderių dvikovose prieš „Sūduvą“.
Atraminio saugo pozicijoje daugiausiai žaidęs M. Gamakovas neišvengė griežto teisėjų vertinimo: A lygoje jam buvo skirtos 8 geltonos ir 2 raudonos kortelės.


Milen Gamakov

Atvyko į Lietuvą. 2021 m. buvo paskelbta, kad tapo Vilniaus „Žalgirio“ nariu.


Milen Gamakov

Atvyko į Lietuvą. 2021 m. buvo paskelbta, kad tapo Vilniaus „Žalgirio“ nariu. M. Gamakovas debiutavo FK Žalgirio komandoje , ir po 59 minučių užsidirbo raudoną kortelę. Tai antroji greičiausia raudona kortelė A lygos istorijoje.https://www.transfermarkt.com/a-lyga/platzverweisbeimdebuet/wettbewerb/LI1 2021 m. balandžio 16 d. rungtynėse prieš FK Sūduva vos pasirodęs po keitimo, pirmuoju prisilietimu pasiuntė kamuolį į vartus ir išlygino rungtynių rezultatą (1:1).https://alyga.lt/rungtynes/2021-04-16-zalgiris-suduva/1170 tai buvo debiutinis žaidėjo įvartis A lygoje.

2021 m. spalio 3 d. rungtynėse prieš Gargždų „Bangą“ už teisėjui skirtą repilką užsidirbo raudoną kortelę ir buvo pašalintas iš aikštės.https://alyga.lt/rungtynes/2021-10-03-banga-zalgiris/1288https://www.sportas.lt/naujiena/441535/zalgiris-uztikrintai-sugrizo-i-pergaliu-kelia Žalgiriečiai nugalėjo varžovus rezultatu 3:0.https://int.soccerway.com/matches/2021/10/03/lithuania/a-lyga/banga-gargzdai/fk-zalgiris-vilnius/3511065/


Jānis Krautmanis

Janis Krautmanis (Jānis Krautmanis; g. 1997 m. balandžio 22 d.) – Latvijos futbolininkas, rungtyniaujantis saugo pozicijoje. Buvęs Kėdainių „Nevėžio“ narys.

Į Lietuvą žaidėjas atvyko 2021 m., kai Kėdainių „Nevėžio“ klubas debiutavo aukščiausioje šalies lygoje. Jūrmalos „Spartaks“ paskolino žaidėją. Žaidė antruoju numeriu pažymėtais marškinėliais.

Debiutavo A lygoje 2021 m. kovo 6 d. rungtynėse prieš Alytaus „Dainavą“.https://alyga.lt/rungtynes/2021-03-06-dainava-nevezis/1136 Jas kėdainiečiai laimėjo 2:0 ir vieną iš įvarčių pelnė latvis. Žaidėjas buvo išrinktas į simbolinę XXI (21) turo rinktinę.https://alyga.lt/naujiena/turo-rinktineje-issiskiria-dziugo-bei-nevezio-atstovai/7191 Latvis sėkmingai rungtyniavo gindamasis prie savo vartų, o antrame kėlinyje buvo pavojingas ir atakuodamas. Žaidėjas perėmė 5 kamuolius varžovų aikštės pusėje bei sukūrė progą pelnyti įvartį Juliui Kasparavičiui, kuria jis nepasinaudojo.

2021 m. rugpjūčio pabaigoje abipusiu susitarimu buvo nutraukta sutartis. Optibet A lygoje 2021 m. sezone per 23 rungtynes, įmušė įvartį bei atliko vieną rezultatyvų perdavimą.https://www.sportas.lt/naujiena/439599/nevezis-atsisveikino-su-gyneju-is-latvijos

2021 m. sezoną užbaigė Latvijoje, kur atstovavo SK Super Nova klubui, kuris žaidė Pirmoje šalies lygoje.

2022 m. kovo mėn. pranešta, kad sudarė sutartį su FK RFS.https://fkrfs.lv/rfs-pievienojas-j-krautmanis/?fbclid=IwAR0qmEsbZlsfuVIfE26M7LwNDCDIT487syjcE1vrlg_qrf1sKvVmVySuil


Jānis Krautmanis


Jānis Krautmanis

Į Lietuvą žaidėjas atvyko 2021 m., kai Kėdainių „Nevėžio“ klubas debiutavo aukščiausioje šalies lygoje. Jūrmalos „Spartaks“ paskolino žaidėją. Žaidė antruoju numeriu pažymėtais marškinėliais.

Debiutavo A lygoje 2021 m. kovo 6 d. rungtynėse prieš Alytaus „Dainavą“.https://alyga.lt/rungtynes/2021-03-06-dainava-nevezis/1136 Jas kėdainiečiai laimėjo 2:0 ir vieną iš įvarčių pelnė latvis. Žaidėjas buvo išrinktas į simbolinę XXI (21) turo rinktinę.https://alyga.lt/naujiena/turo-rinktineje-issiskiria-dziugo-bei-nevezio-atstovai/7191 Latvis sėkmingai rungtyniavo gindamasis prie savo vartų, o antrame kėlinyje buvo pavojingas ir atakuodamas. Žaidėjas perėmė 5 kamuolius varžovų aikštės pusėje bei sukūrė progą pelnyti įvartį Juliui Kasparavičiui, kuria jis nepasinaudojo.


Modernizmo architektūra

thumb|V. Gropijaus ir A. Mejerio 1911 m. suprojektuotas Fagus gamyklos Alfelde, Vokietijoje, pagrindinis pastatas – etaloninis ankstyvosios modernizmo architektūros pavyzdys, davęs pradžią tarptautiniam modernizmui
thumb|Nacionalinio kongreso rūmai modernistiniame Brazilijos mieste (architektas O. Nymejeris, 1960 m.)
thumb|Vėlyvojo modernizmo architektūros šedevras – Sidnėjaus operos teatras (architektas Jornas Utsonas, 1959–1973 m.)
Modernizmo architektūra – architektūros stilius, reiškęsis Europoje, Šiaurės Amerikoje ir kitur pasaulyje nuo XX a. pradžios (~1918 m.) iki XX a. aštuntojo dešimtmečio.  Modernizmu šiais laikais vadinamos XX a. meno (įskaitant ir architektūrą) kryptys, kurioms būdingas tradicinių išraiškos formų ir puošybos atsisakymas. Modernizmo architektūrai būdingas tuometinių naujų statybinių konstrukcijų ir medžiagų (stiklo, plieno, gelžbetonio) naudojimas, architektūrinių formų pritaikymas pastato funkcijai, maksimalus elementų, formų ir jų darinių supaprastinimas.Modernism, Royal Institute of British Architects. Nuoroda tikrinta 2021-04-06.Inga Karlštrēma, Modernisms, arhitektūrā, Nacionālā enciklopēdija, 2020-12-28. Nuoroda tikrinta 2021-04-06.

Modernistų doktrina remiasi L. Myso van der Rohės pastaba „Mažiau yra daugiau“, pagal kurią pastatai ir jų elementai supaprastinami iki elementarių geometrinių formų be puošybos,Modernism. Architectural Style Guide , Royal Institute of British Architects. Nuoroda tikrinta 2021-05-08. L. Salivano suformuluotu principu „Forma seka funkciją“, pagal kurį pastato formą lemia jo paskirtis, ir Le Korbiuzjė aforizmu „Namas – tai mašina gyventi“, pagal kurį pastato formos turi būti tokios pat tobulos, kaip gerai sukonstruotos mašinos, o jo architektūra – funkcionali kaip mašinos dalys.Modernism in Architecture: Definition & History, Study.com, 2020-07-09. Nuoroda tikrinta 2021-05-08.

Modernizmo architektūra pradėjo reikštis XX a. pradžioje ir iki trečiojo dešimtmečio modernizmo pionierių L. Myso van der Rohės, V. Gropijaus ir Le Korbiuzjė dėka pripažinta ir priimta visuomenės. Po Antrojo pasaulinio karo tapo vyraujančiu stiliumi pasaulinėje architektūroje iki septintojo dešimtmečio antros pusės, kuomet nusirito modernizmo kritikos banga.Hayley A. Rowe, The Rise and Fall of Modernist Architecture, Inquiries, 2011 m., t. 3, Nr. 4. Nuoroda tikrinta 2021-05-09. Modernizmą XX a. pabaigoje palaipsniui pakeitė postmodernizmo architektūra.

Iki XX a. ketvirtojo dešimtmečio tarpukario Lietuvos architektūroje vyravo neoklasicizmas. Pirmosios modernizmo idėjos Lietuvą pasiekė jau trečiajame dešimtmetyje – inžinieriaus Prano Markūno suprojektuotuose elevatoriuose Kaune ir Šiauliuose (1923–1925 m.) pirmąkart Lietuvos architektūroje panaudotas išorėje matomas nedekoruotas gelžbetonio karkasas. Modernizmo vertybės pastebimos ir „OZE“ sveikatos namų pastato Kaune planinėje struktūroje ir funkcijoje (architektai Krečmeris, Šragenheimas, 1926 m.). Tačiau tradiciškai teigiama, kad modernizmas Lietuvoje prasidėjo ir ėmė reikštis kaip stilius ketvirtojo dešimtmečio pradžioje.Marija Drėmaitė, Moderniosios architektūros paveldas Lietuvoje: teorinis aspektas, Journal of Architecture and Urbanism, 2012 m., Nr. 36 (3), p. 153.

thumb|Vytauto Didžiojo karo muziejaus rūmai – žymiausias modernistinis pastatas Lietuvoje
Apie 1930 m. išaugo nauja architektų karta, baigusi mokslus ir įgijusi patirties Vakarų Europoje.Gediminas Preišegalavičius, Architektūros tendencijos Lietuvoje – nuo carizmo iki nepriklausomybės, bernardinai.lt, 2018-08-18. Nuoroda tikrinta 2021-05-09. Ši karta sukūrė savitą architektūrą, kurioje susipynė modernizmo ir tradicinės architektūros, tautinio stiliaus bruožai. Lietuvos tarpukario architektūroje nebuvo ekstremalių perversmų, stilių kaita vyko nuosekliai, modernizmas buvo suvokiamas ne kaip radikali alternatyva akademizmui, o kaip naujas, madingas stilius. Modernizmo architektūros gausa ypač pasižymi tarpukario laikinoji Lietuvos sostinė Kaunas. Praradus Vilnių, Kaunas tapo reikšmingiausiu Lietuvos miestu, jame kūrėsi valdžios įstaigos, užsienio valstybių pasiuntinybės, kėlėsi gyventojai; pastatyta tūkstančiai pastatų: valstybinių įstaigų, muziejų, mokyklų, biurų, viešbučių, pramonės įmonių, gyvenamųjų namų. Dauguma jų pasižymi tinku dengtu fasadu, lenktomis formomis, minimalistiniais sprendimais ir plačiomis, šviesiomis erdvėmis.Kauno modernizmas: gyva istorija miesto gatvėse, bernardinai.lt, 2020-11-19. Nuoroda tikrinta 2021-05-10. Kauno modernizmo architektūra 2015 m. įvertinta Europos kultūros paveldo ženklu, ją siekiama įtraukti į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.Skirmantė Javaitytė, Svarbiausių tarpukario Kauno modernizmo pastatų dešimtukas: juos įvertino Europa, Kas vyksta Kaune, 2019-03-30. Nuoroda tikrinta 2021-05-09

Pirmosios Lietuvos Respublikos laikotarpiu (1918-1940 m.) Kaunui būnant Lietuvos sostine, miestas kardinaliai pasikeitė, bene labiausiai prie to prisidėjo vienas po kito dygstantys tūkstančiai modernizmo architektūros pastatų. Tarpukario Kauno architektūrinis paveldas 2015 m. buvo įvertintas Europos kultūros paveldo ženklu, į sąrašą įtraukti 44 pastatai, skelbiame svarbiausiųjų sąrašą.
Suklestėjo modernizmo architektūra
Trumpam sugrįžkime šimtmečiu atgal. Praradus Vilnių, 1919 m. sausio 2 d. Kaunas tapo laikinąja sostine ir ja išbuvo iki 1940 m. vidurio. Kaune rezidavo Pirmosios Lietuvos Respublikos Prezidentai Antanas Smetona, Aleksandras Stulginskis ir Kazys Grinius, dirbo Vyriausybė, Seimas, kitos valdžios įstaigos, užsienio valstybių pasiuntinybės. Kaunas tapo reikšmingiausiu Lietuvos miestu, kur spręsti svarbiausi valstybės klausimai. Tuo metu mieste suklestėjo modernizmo architektūra: statyti valstybiniai pastatai, muziejai, mokymo įstaigos, biurų pastatai, viešbučiai, pramonės objektai, gyvenamieji namai ir kt. Vien Naujamiestyje telkėsi daugiau kaip 6 tūkst. tarpukario modernizmą atspindinčių pastatų, tebestovinčių iki šiol. Tarpukaris Kaunui tapo tikru „aukso amžiumi“.
„Kauno modernioji architektūra atspindi tą politinį, socialinį, ekonominį ir kultūrinį optimizmą, kuris buvo būdingas po Pirmojo pasaulinio karo naujai susikūrusių (ir atsikūrusių) Europos valstybių sostinėms. 1919 m. Kaunui netikėtai tapus laikinąja Lietuvos sostine, miesto transformacija prilygo stebuklui. Kauno tapatybė radikaliai pasikeitė: per mažiau nei 20 metų gyventojai pavertė miestą modernia, elegantiška, europietiška sostine.
Architektūra čia atliko labai didelį vaidmenį. Todėl jos svarba nesumenko ir praradus valstybingumą 1940 metais“ – rašoma knygos „Optimizmo architektūra: Kauno fenomenas, 1918–1940“ pratarmėje (p. 9).
Pirmosios Lietuvos Respublikos laikotarpiu laikinojoje sostinėje kūrė talentingi architektai: Vladimiras Dubeneckis, Vytautas Landsbergis-Žemkalnis, Arnas Funkas, Feliksas Vizbaras, Stasys Kudokas, Karolis Reisonas, Bronius Elsbergas, Aleksandras Gordevičius, Antanas Jokimas, Nikalojus Mačiulskis, Leonas Ritas, Anatolijus Rozenbliumas, Mykolas Songaila ir kt.
Svarbesnių pastatų 10-tukas
Apžvelkime 10 simbolinę prasmę turinčių svarbesnių tarpukario Kauno modernizmo pastatų, įvertintų Europos kultūros paveldo ženklu. Istorikas, kultūros paveldo specialistas Žilvinas Rinkšelis rekomendavo atkreipti dėmesį į šiuos pastatus: Centrinį paštą, kaip modernios anuometinės komunikacijos ir kaunietiškojo modernizmo simbolį; Vytauto Didžiojo muziejų – modernų muziejų, tautos šventovę; Prisikėlimo bažnyčią – statytą visų tikinčiųjų pastangomis;
Prekybos, pramonės ir amatų rūmus – lietuviškosios pramonės, verslumo ir ekonomikos stiprybės simbolį; Fizinio auklėjimo rūmus (dab. Lietuvos sporto universiteto centriniai rūmai); Tyrimų laboratoriją (dab. KTU Cheminės technologijos fakultetas) kaip itin modernią to meto taikomųjų mokslinių tyrimų bazę; Karininkų ramovę, kaip karininkijos ir kariuomenės reprezentacinius rūmus; „Pieno centro“ administracinį pastatą, kaip modernų biurų architektūros pavyzdį; Šančių gimnaziją – modernios mokyklos pavyzdį bei Jono Lapėno daugiabutį.
Trumpai apžvelkime šiuos pastatus.
1. Centrinio pašto rūmai (1930-1932 m., Laisvės al. 102).
Architekto Felikso Vizbaro suprojektuoti centrinio pašto rūmai laikomi vienu svarbiausių laikinosios sostinės reprezentacinių pastatų. Modernizmo stiliaus pastate yra nemažai „tautinio stiliaus“ elementų. 5 aukštų pastate buvo įrengti liftai, erdvi operacijų salė, o darbuotojai anuomet turėjo net dušus. Salės galai buvo papuošti heraldiniais vitražais su Vilniaus, Klaipėdos ir Gardino herbais bei figūrinėmis kompozicijomis (aut. K. Šimonis). 1935 m. pagrindiniame fasade buvo įmontuotas elektrinis laikrodis, tapęs miesto simboliu. Tarpukariu centrinis paštas vadintas dangoraižiu.
2. Vytauto didžiojo karo muziejaus ir Nacionalinio M. K. Čiurlionio dailės muziejaus rūmai (1929-1936 m., K. Donelaičio g. 64/V. Putvinskio g. 55).
Tarpukario modernizmo architektūros šedevru laikomą pastatą kūrė architektai Vladimiras Dubeneckis, Karolis Reisonas ir Kazys Kriščiukaitis, kurie turėjo padirbėti, siekiant sujungti dvi dalis: tuometinius Kultūros ir Karo muziejus. Muziejui Vytauto Didžiojo vardas buvo suteiktas 1930 m., kai visa Lietuva iškilmingai minėjo Vytauto Didžiojo 500-ąsias mirties metines. Į dabartinius rūmus Vytauto Didžiojo karo muziejus buvo perkeltas 1936 m. vasario 16 d. Pagrindinis muziejaus tikslas – palikti amžiną paminklą, įprasminantį Lietuvos kovas už Nepriklausomybę.
Nacionalinis M. K. Čiurlionio muziejus žiūrint iš toliau primena karūną, tokį simbolį parinko architektas V. Dubeneckis, dėl trijų priežasčių: simbolizavo Lietuvos Didžiojo kunigaikščio Vytauto karūną; tarsi atlieptas dažnas M. K. Čiurlionio paveikslų simbolis – karūna ir galiausiai, dėl tarpukario Lietuvos politinių siekių susigrąžinti Vilniaus kraštą.
3. Kauno Kristaus Prisikėlimo bazilika (1933-1940 m., Žemaičių g. 31A).
Pagal architekto Karolio Reisono projektą pastatyta bazilika turi didįjį bokštą, siekiantį 70 m aukštį ir matomą iš visų miesto pusių. Bažnyčia turėjo tapti tautos atgimimo simboliu ir įkūnyti ilgas tautos kančias, sunkias jos kovas ir nepriklausomos valstybės prisikėlimą. Bažnyčios statybai dalį lėšų suaukojo žmonės. Vokiečių okupacijos metais čia veikė popieriaus sandėlis, 1952 m. bažnyčioje įsikūrė Radijo gamykla. Maldos namai savo paskirtį atgavo 1988 m. 2004 m. rūsio patalpoje įkurtas kolumbariumas ir koplytėlė. Dėl mastelio, urbanistinės situacijos ir politinės reikšmės, Prisikėlimo bažnyčia laikoma reikšmingiausiu tarpukario Lietuvos sakralinės architektūros pavyzdžiu.
4. Prekybos, pramonės ir amatų rūmai (1937-1939 m., K. Donelaičio g. 8).
Funkcinio modernizmo stiliaus pastato projektą sukūrė architektas Vytautas Landsbergis-Žemkalnis. Iš K. Donelaičio gatvės pusės matyti ant šoninių fasadų išlikę skulptoriaus Broniaus Pundziaus bareljefai „Prekyba“ ir „Pramonė“. Prie įėjimo stovi stambus granito riedulys, anot architekto, tai buvęs taškas sakinio gale, kurio jam trūko suprojektavus pastatą. Pirmąjį aukštą puošia tapytojo Petro Kalpoko freskos. 1938 m. jis nutapė 5 freskas: „Darbas“, „Sielininkai“, „Kanklininkas“ ir diptiką „Žemės ūkis“ (dar vadintas „Mergaitė su pintine vaisių“) ir „Amatai“ (vadintas „Kalvystė“). Freskos vokiečių okupacijos metais buvo uždažytos, likusieji dažų sluoksniai – iš sovietinių metų. Šiuo metu prie įėjimo atkurta freska „Darbas“. Antrame aukšte išliko liftas, kurio įrengimai buvo atvežti iš „Schindler“ firmos Šveicarijoje. Keliaujant iš pirmo aukšto į trečią matyti išlikę Stasio Ušinskio vitražai „Lietuvaitė“ (dar vadinta „Klaipėda“, 1937 m.) ir „Statybininkas“ (1938 m.). Pirmasis vitražas simbolizuoja prekybą, o antrasis – pramonę.
5. Lietuvos sporto universiteto Centriniai rūmai (buv. Fiziško auklėjimo rūmai, 1933-1934 m., Sporto g. 6).
Žvelgiant į architekto Vytauto Landsbergio-Žemkalnio projektuotą pastatą matyti darni simetrija, fasado ritmika. Vienas iš moderniausių pastato sprendimų – puscilindrio formos sporto salės gelžbetoninės karkasinės perdangos su viršutiniu apšvietimu, jam naudotas trijų sluoksnių įstiklinimas (inž. S. Milius). Apie rūmų architektūrą autorius yra teigęs: „Projektuojant šiuos rūmus norėta sujungti vienam pastate du dalykus, dvi formas: klasiką, pirmąjį didį fiziškos kultūros pionierių (Graikiją), su mūsų laikais.“ 1935 m. komplekse suprojektuotas Felikso Bielinskio sporto aikštynas, o 1939 m. – Sporto halė (architektas Anatolijus Rozenbliumas).
6. KTU Cheminės technologijos fakultetas (buv. Tyrimų laboratorija, 1933-1935 m., Radvilėnų pl. 19).
Pastatą suprojektavo architektas Vytauto Landsbergis-Žemkalnis, kuomet nuspręsta statyti Lietuvos kariuomenės Ginklavimo valdybos Tyrimo laboratoriją. Šalia pagrindinio laboratorinio korpuso suprojektuotas administracijos pastatas, metalo, medžio apdirbimo ir stiklapūčių dirbtuvės, dujų generatorius, vandentiekio stotis, sandėliai, priešlėktuvinė ir priešcheminė slėptuvės bei biblioteka, po pastatu – rūsys su laboratorijomis. Pagrindinio pastato juostiniai ir kampiniai langai yra unikalūs, nes ištikus sprogimui bandymų metu, oro banga išneštų tik langus, ne sieną. Ant stogo išlikę žali bokšteliai – traukos spintų kaminai. Kompleksas pripažintas geriausiu Baltijos šalyse bei vienu geriausių Rytų Europoje. Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą kariuomenė panaikinta, o Tyrimų laboratorija 1940 m. perleista Kauno universitetui.
7. Kauno įgulos karininkų ramovė (1931-1937 m., A.Mickevičiaus g. 19).
Pagrindinis projekto autorius – architektas Stasys Kudokas. Ramovė atsiėjo 1,27 mln. litų, dalį lėšų surinko kariškiai, kas mėnesį iš tarnybinio atlyginimo pravesdami fiksuotą mokestį. Pastatas turi keturis aukštus ir rūsį bei užima daugiau kaip 4,5 tūkst. kvadratinių metrų. Pirmasis ramovės aukštas – iš tašyto granito, kiti – iš plytų. Virš įėjimo į Karininkų ramovę durų, kabo trijų miestų herbai: Kauno tauras su kryžiumi, Vilniaus šventasis Kristoforas ir Klaipėdos pilies bokštai. Ant pastato viršaus matyti žmogaus ūgio skulptūra „Trys milžinai“, vaizduojanti senovės lietuvių karius (herbų ir skulptūros autorius – Bronius Pundzius). Antrasis aukštas yra reprezentacinis, jame įrengta Didžioji salė, kur vyksta pagrindiniai renginiai, viduje yra nedidelė oranžerija. Priešais Didžiąją salę įrengta Kunigaikščių menė, čia pat ir Vytauto Didžiojo seklyčia. Šiame aukšte yra dar vienas reprezentacinis objektas – Prezidento kambarys. Karininkų ramovėje tebeveikia vienas seniausių miesto liftų.
8. Buvę „Pieno centro“ bendrovės rūmai (1931–1934 m., Laisvės al. 55/ S. Daukanto g. 18).
Bendrovė „Pieno centras“ (architektai Vytautas Landsbergis-Žemkalnis ir Karolis Reisonas) buvo centrinė Lietuvos pieno perdirbimo bendrovių sąjunga, ji rūpinosi pieno produktų surinkimu, gamyba, pardavimu ir eksportu. 1937 m. pasaulinėje parodoje „Menas ir technika moderniame gyvenime“ pastato architektūra laimėjo bronzos medalį ir garbės diplomą. Išskirtinė pastato detalė – kampinis fasadas yra gaubtas su lenktais langais (autentiški tik 2 a.), iliuminuotas stiklinis stogelis, skiriantis juodu labradoritu padengtą bei vitrinomis suskaidytą 1 a. Pirmajame aukšte veikė „Pieno centro“ parduotuvė, užkandinė, pieno baras ir žinomiausia Kaune P. Muralio kirpykla (ji įsikūrė per du aukštus), 2-3 a. veikė „Pieno centro“ administracija, o 4-5 a. – tarnautojų butai. Rūsyje (po visu kiemu) veikė šaldytuvas-ledainė.
9. KTU Vaižganto progimnazija (buv. Šančių gimnazija, 1938 m., Skuodo g. 27/Servitutų g. 72).
Mokyklą, aptvertą betonine atramine siena-tvora, suprojektavo architektas Stasys Kudokas. Pagrindinis pastato pietų fasadas yra atsuktas į Servitutų g., iš jos į pastatą veda platūs laiptai. Šiaurinėje pusėje įrengtos sporto aikštelės. Trys triaukščiai korpusai supa pusiau uždarą kiemą. Vakariniame korpuse įrengtos dvi salės: per du aukštus einanti sporto salė bei 3 a. esanti aktų salė. Kituose korpusuose įrengtos mokymo erdvės. Tarpukariu Šančių gimnazija buvo viena geriausių šalyje.
10. Ekonomisto Jono Lapėno gyvenamasis namas (1932 m., Kęstučio g. 38).
Šešių aukštų modernizmo stiliaus pastato projektą rengė architektas Feliksas Vizbaras. Anuomet tai buvo vienas aukščiausių Kauno pastatų. Pirmas daugiabučio aukštas buvo skirtas parduotuvėms, kituose buvo įrengta po 2 prabangius butus. Kurį laiką čia butą nuomojosi Lenkijos pasiuntinybė. 6 a. buvo skirtas bendroms gyventojų reikmėms: veikė salė su židiniu, pastogėje įkurdintas sargo butas. Sovietmečiu pastate įkurtas Žemės ūkio akademijos bendrabutis, vėliau – mokslinių tyrimų institutas. Atgavus nepriklausomybę pastate pradėjo veikti įvairios komercinės įstaigos. Pastate išlikusios autentiškos plačios durys, tarnų laiptinė, į kurią patenkama iš kiemo pusės, prie įėjimo atkurtas dirbtinis marmuras ant sienų.
Siekiama UNESCO įvertinimo
2015 m. Kaunui, kartu su 47-iais miestais, suteiktas UNESCO dizaino miesto vardas. Prisijungdamas prie UNESCO kūrybinių miestų tinklo, Kaunas įsipareigojo vystyti tarptautinį bendradarbiavimą, siekti darnios plėtros ir stiprinti dalyvavimą kultūriniame gyvenime bei integruoti kultūrą miestų plėtros planuose.
2017 m. Kauno modernizmo architektūros paraiška „Kaunas 1919-1939 m.: sostinė, įkvėpta modernizmo judėjimo“ buvo pateikta į preliminarų UNESCO Pasaulio paveldo konvencijos šalių narių paveldo sąrašą.
Publikacija priklauso portalo „Kas vyksta Kaune“ straipsnių ciklui „Kaunas: Laikinosios sostinės atminties metai“. Projektą iš dalies finansuoja Spaudos, radijo ir televizijos rėmimo fondas.


Modernizmo architektūra


Modernizmo architektūra

Iki XX a. ketvirtojo dešimtmečio tarpukario Lietuvos architektūroje vyravo neoklasicizmas. Pirmosios modernizmo idėjos Lietuvą pasiekė jau trečiajame dešimtmetyje – inžinieriaus Prano Markūno suprojektuotuose elevatoriuose Kaune ir Šiauliuose (1923–1925 m.) pirmąkart Lietuvos architektūroje panaudotas išorėje matomas nedekoruotas gelžbetonio karkasas. Modernizmo vertybės pastebimos ir „OZE“ sveikatos namų pastato Kaune planinėje struktūroje ir funkcijoje (architektai Krečmeris, Šragenheimas, 1926 m.). Tačiau tradiciškai teigiama, kad modernizmas Lietuvoje prasidėjo ir ėmė reikštis kaip stilius ketvirtojo dešimtmečio pradžioje.Marija Drėmaitė, Moderniosios architektūros paveldas Lietuvoje: teorinis aspektas, Journal of Architecture and Urbanism, 2012 m., Nr. 36 (3), p. 153.

thumb|Vytauto Didžiojo karo muziejaus rūmai – žymiausias modernistinis pastatas Lietuvoje
Apie 1930 m. išaugo nauja architektų karta, baigusi mokslus ir įgijusi patirties Vakarų Europoje.Gediminas Preišegalavičius, Architektūros tendencijos Lietuvoje – nuo carizmo iki nepriklausomybės, bernardinai.lt, 2018-08-18. Nuoroda tikrinta 2021-05-09. Ši karta sukūrė savitą architektūrą, kurioje susipynė modernizmo ir tradicinės architektūros, tautinio stiliaus bruožai. Lietuvos tarpukario architektūroje nebuvo ekstremalių perversmų, stilių kaita vyko nuosekliai, modernizmas buvo suvokiamas ne kaip radikali alternatyva akademizmui, o kaip naujas, madingas stilius.


Modernizmo architektūra

Iki XX a. ketvirtojo dešimtmečio tarpukario Lietuvos architektūroje vyravo neoklasicizmas. Pirmosios modernizmo idėjos Lietuvą pasiekė jau trečiajame dešimtmetyje – inžinieriaus Prano Markūno suprojektuotuose elevatoriuose Kaune ir Šiauliuose (1923–1925 m.) pirmąkart Lietuvos architektūroje panaudotas išorėje matomas nedekoruotas gelžbetonio karkasas. Modernizmo vertybės pastebimos ir „OZE“ sveikatos namų pastato Kaune planinėje struktūroje ir funkcijoje (architektai Krečmeris, Šragenheimas, 1926 m.). Tačiau tradiciškai teigiama, kad modernizmas Lietuvoje prasidėjo ir ėmė reikštis kaip stilius ketvirtojo dešimtmečio pradžioje.Marija Drėmaitė, Moderniosios architektūros paveldas Lietuvoje: teorinis aspektas, Journal of Architecture and Urbanism, 2012 m., Nr. 36 (3), p. 153.

thumb|Vytauto Didžiojo karo muziejaus rūmai – žymiausias modernistinis pastatas Lietuvoje
Apie 1930 m. išaugo nauja architektų karta, baigusi mokslus ir įgijusi patirties Vakarų Europoje.Gediminas Preišegalavičius, Architektūros tendencijos Lietuvoje – nuo carizmo iki nepriklausomybės, bernardinai.lt, 2018-08-18. Nuoroda tikrinta 2021-05-09. Ši karta sukūrė savitą architektūrą, kurioje susipynė modernizmo ir tradicinės architektūros, tautinio stiliaus bruožai. Lietuvos tarpukario architektūroje nebuvo ekstremalių perversmų, stilių kaita vyko nuosekliai, modernizmas buvo suvokiamas ne kaip radikali alternatyva akademizmui, o kaip naujas, madingas stilius. Modernizmo architektūros gausa ypač pasižymi tarpukario laikinoji Lietuvos sostinė Kaunas. Praradus Vilnių, Kaunas tapo reikšmingiausiu Lietuvos miestu, jame kūrėsi valdžios įstaigos, užsienio valstybių pasiuntinybės, kėlėsi gyventojai; pastatyta tūkstančiai pastatų: valstybinių įstaigų, muziejų, mokyklų, biurų, viešbučių, pramonės įmonių, gyvenamųjų namų. Dauguma jų pasižymi tinku dengtu fasadu, lenktomis formomis, minimalistiniais sprendimais ir plačiomis, šviesiomis erdvėmis.Kauno modernizmas: gyva istorija miesto gatvėse, bernardinai.lt, 2020-11-19.