Swedbank Group

Swedbank AB (iki 2006 m. „Föreningssparbanken“ AB) – Švedijos finansinių paslaugų koncernas. „Swedbank“ telkiasi Skandinavijos ir Baltijos šalyse („Swedbank“ Lietuvoje ir kt.).

1820 m. įkurtas taupomasis bankas Švedijoje („Swedbank“ pirmtakas). 1992 m. keletas vietinių bankų susijungė ir tapo „Sparbanken Sverige“ banko dalimi. 1997 m. susijungė su „Föreningsbanken“ banku ir tapo „FöreningsSparbanken“.

2007–2008 m. finansų krizės metu smarkiai nukentėjo, patyrė didelius nuostolius būsto paskolų rinkoje Baltijos šalyse. 2020 m. „Swedbank“ dėl nepakankamų pinigų plovimo prevencijos priemonių Baltijos šalyse Švedijoje skirta 360 mln. eurų bauda.

„Swedbank“ padalinys mūsų šalyje laikėsi itin konservatyvios politikos aukštesnės rizikos klientų ir nerezidentų atžvilgiu, todėl mūsų šalis, kaip matyti iš tyrimo rezultatų, išsiskiria itin mažu rizikingų operacijų skaičiumi. Lietuvos bankas pinigų plovimo prevencijos srityje yra nubrėžęs labai aiškias ir griežtas linijas: Lietuvos „Swedbank“ veiklos modelis buvo nuolat stebimas, atskirai buvo tikrinamos pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos priemonės, stebimas banko įdiegtų priemonių efektyvumas po patikrinimo“, – teigia J. Govina.
Anot jos, neigiamas pasekmes dėl nustatytų kontrolės spragų patronuojančiajame banke Švedijoje pajus visas Baltijos šalių regionas.
„Mažai kas už Atlanto ir arčiau, vertindamas pinigų plovimo regione riziką, gilinsis į šalių specifiką. Todėl turime dar labiau stiprinti bendradarbiavimą su kitų šalių priežiūros institucijomis ir susitelkti kuriant pinigų plovimui atsparią regiono finansų rinką – dėl to darysime viską, kas nuo mūsų priklauso“, – sako J. Govina.
„Verslo žinios“ skelbė, kad Švedijos bankas „Swedbank“ už pinigų plovimo prevencijos pažeidimus Baltijos šalyse sulaukė 4 mlrd. SEK (360 mln. eurų) baudos ir įspėjimo.
Įregistruotos patobulintos Darbo kodekso pataisos dėl nuotoliniu būdu dirbančių darbuotojų
Darbo kodekso pataisos dėl išlaidų kompensavimo nuotoliniu būdu dirbantiems darbuotojams vėl gali...
Lietuva kitąmet ketina skolintis apie 6,7 mlrd. eurų (5)
Vyriausybė vidaus ir tarptautinėse rinkoje kitąmet ketina skolintis apie 6,673 mlrd. eurų....
Seimui pateiktas perteklinis „Sodros“ 2023 metų biudžetas
2023 metais į „Sodros“ biudžetą planuoja surinkti 9 proc. daugiau pajamų negu šiemet, sako...
TVF prognozė Lietuvai: ekonomika augs lėčiau, nei prognozuota pasaulio ekonomikai taip pat prastesnės prognozės (1)
Išaugusios infliacijos fone viso pasaulio, taip pat ir Lietuvos, ekonomika kitąmet augs lėčiau,...
Svarsto, kad sekmadieniais parduotuvės galėtų nedirbti: dalis prekybininkų palaikytų (6)
Įjungus taupymo režimą, kai kurie prekybininkai sekmadieniais norėtų nedirbti, praneša „LNK...
Top naujienos
Rusų ekonomistas: šalis pralaimi energetinį karą, laukia itin rimtos problemos (3)
Vakarų šalis sušaldyti grasinanti, dujų tiekimą nutraukusi Rusija pati taps pradėto...
Už korėjiečio ištekėjusi lietuvė Agata: iš pradžių negalėjau patikėti savo akimis, bet paskui ir aš tokia tapau
Įspūdinga lietuvės ir korėjiečio pora, į kurią atsisuka visi ne tik Pietų Korėjoje, bet ir...
Prieš masines atakas Ukraina sulaukė netikėtų žinių iš rusų karių (9)
Dalis rusų karių pirmadienį nesutiko vykdyti įsakymo dėl masinio Ukrainos apšaudymo raketomis....
Metų seklys. Ofšorinė įmonė ir šimtai tūkst. nesumokėtų mokesčių – kaip godūs automobilių prekeiviai pateko į policininkų rankas
„Delfi“, bendradarbiaudamas su Lietuvos policija , tęsia kasmetinį pasakojimų ciklą „Metų...
Po Šimašiaus idėjos pataupyti – viešas Malinausko kirtis: mere, jūs nesutaupėte nei cento, nebūkime idiotais (1)
Nors dar kiek ankstoka, kalėdinių eglučių tema Lietuvoje įsisuko kaip reikiant: pirmiausia...
Taškas, pažymėtas krauju: „Real“ paskutinę minutę nuliūdino „Šachtar“ sirgalius
Antradienį vakare Madrido „Real“ turėjo gelbėtis nuo pirmosios nesėkmės šiame sezone:...
Niekaip negalite atsikratyti riebalų nuo pilvo? Dietologė pasakė, ką darote ne taip
Nors paplūdimio sezonas jau seniai baigėsi, o aplinkiniai mėgsta pajuokauti, kad artėjant žiemai...
Anticiklonas Lietuvoje dar labiau stiprės: šalnos pasirodys daugelyje šalies miestų
Trečiadienio naktį Lietuvoje atmosferos slėgis kils ir formuosis anticiklonas. Aukštesnio...
Žiniasklaida skelbia apie netikėtą Musko ir Putino pokalbį Muskas paneigė, kad kalbėjosi su Putinu (8)
Elonas Muskas, prieš paskelbdamas savo skandalingas „Twitter“ žinutes apie Ukrainą, tiesiogiai...
20 metų lauktos romantiškos atostogos virto košmaru: vyras parodė tikrąjį veidą
„Sakoma, kad santykių pradžioje reikia leistis į kelionę su mylimu žmogumi. Sakoma, kad tada...


Swedbank Group

1820 m. įkurtas taupomasis bankas Švedijoje („Swedbank“ pirmtakas). 1992 m. keletas vietinių bankų susijungė ir tapo „Sparbanken Sverige“ banko dalimi. 1997 m. susijungė su „Föreningsbanken“ banku ir tapo „FöreningsSparbanken“.

1998 m. „Hansabank“ grupės, veikusios Baltijos šalyse ir įkurtos Estijoje, strateginiu investuotoju tapo Švedijos „Föreningssparbanken“ (tuo metu valdė ~60 % „Hansabank“ grupės akcijų).Hansabankas. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-01-02. 2005 m. smulkieji „Hansabank“ grupės akcininkai perleido savo akcijas strateginiam banko investuotojui „Föreningssparbanken“. 2006 m. „Föreningssparbanken“ AB pakeitė pavadinimą į „Swedbank“ AB.


Swedbank Group


Monika Liu

Monika Liubinaitė (sceninis vardas Monika Liu; g. 1988 m. vasario 9 d. Klaipėdoje) – Lietuvos dainininkė ir dainų autorė.

Atlikėja su daina „Sentimentai“ atstovaus Lietuvai 2022 m. „Eurovizijos“ dainų konkurse.Europoje suskambės lietuvių kalba – į Turiną keliauja Monika Liu!

Muzikinę karjerą dainininkė pradėjo penkerių, kai ėmė mokytis griežti smuiku. Dainavimą ji atrado tik po dešimties metų ir iškart, 2004 m., triumfavo konkurse „Dainų dainelė“.Dainų dainelė | Monika Liubinaitė „Laiminga diena“ „Oh happy day“ (2004) Baigusi mokyklą M. Liubinaitė pasirinko džiazo muzikos ir vokalo studijas Klaipėdos universiteto Muzikos fakultete, vėliau išvyko į JAV, kur studijavo vienoje prestižiškiausių muzikos mokyklų pasaulyje – Berklio koledže Bostone. Nutraukusi studijas M. Liubinaitė persikėlė į Londoną, kuriame toliau kūrė dainas. Ji dirbo su garsiu prodiuseriu Mario Basanovu, bendradarbiavo su elektroninės muzikos šeima „Silence“, su grupe „Sel“ įrašė dainą „Ne vakar‟, būta pergalių vokalistų konkursuose, sėkmingai pasirodė LRT televizijos projekte „Auksinis balsas“.Dainininkės Monikos Liu paauglystė bėgo su smuiku ir tardytojo užrašais

Ankstyvoji M. Liubinaitės kūryba muzikai skirtame interneto puslapyje newsroom.indiemunity.com lietuvės kūryba apibūdinta kaip „stipriai elektro-pop (ir mažiau keista) Björk versija‟. Čia pat ji pagirta už įdomų ir gilų tekstą, gerokai pranokstantį lėkštą ir hipnotizuojantį radijo popsą.Dainininkės Monikos Liu paauglystė bėgo su smuiku ir tardytojo užrašais

2019 m. gegužės 23 d. „Lietuvos balso" prodiuseris Gediminas Jaunius paskelbė, jog Monika Liu taps naująja projekto mokytoja.„Lietuvos balse“ stereotipus laužys ekscentriškoji Monika Liu: „Scenoje noriu nestandartų“ Vėliau ji prisijungė ir prie kitų projektų, tokių kaip LNK „Kaukės“Monika Liu tapo slapčiausio TV projekto komisijos nare: „Svajokite garsiai – svajonės pildosi!“ ir „Aš matau tavo balsą“.Naują LNK muzikos šou ves pasaulio Gineso rekordininkas Rokas Bernatoni

Vėliau ji prisijungė ir prie kitų projektų, tokių kaip LNK „Kaukės“Monika Liu tapo slapčiausio TV projekto komisijos nare: „Svajokite garsiai – svajonės pildosi!“ ir „Aš matau tavo balsą“. Naują LNK muzikos šou ves pasaulio Gineso rekordininkas Rokas Bernatonis

„Tai vienas linksmiausių ir azartiškiausių muzikinių žaidimų pasaulyje“, – pranešime spaudai intriguoja projektą Lietuvoje adaptuojančių kūrybos namų „Elitaz“ prodiuseris Gediminas Jaunius. Projektą ves Gineso pasaulio rekordų savininkas Rokas Bernatonis, o detektyvų komisijoje dirbs Karolina Meschino ir Monika Liu.
Muzikinis detektyvas
Žaidimo „Aš matau tavo balsą“ esmė – išsiaiškinti, ar studijoje padainavęs asmuo iš tiesų puikiai moka valdyti balsą, ar, atvirkščiai, yra visiškas scenos naujokas. Tačiau tai padaryti nėra paprasta: visi dainininkai pasirodo žiopčiodami pagal įrašą, todėl norint atpažinti, ar žmogus iš tikrųjų moka dainuoti, ir ar fonogramoje skamba jo paties balsas, reikia gerai pasukti galvą ir net turėti specifinių muzikinių žinių.
Tai padaryti dalyviui padeda penki muzikiniai detektyvai: garsiausi Lietuvos muzikos pasaulio profesionalai, kurie kartu su juo įsitraukia į nuotaikingas diskusijas siekiant atpažinti, kas yra geras, o kas – prastas dainininkas.
„Iš „Kaukių“, BTS ir „Kalmaro žaidimo“ žemės į Lietuvą atkeliauja dar viena visą pasaulį užkariavusi pramoga lengvai įsimenamu pavadinimu „너의 목소리가 보여“, – šypsosi LNK programų direktorius Jurgis Jefremovas. – Šis korėjiečių sugalvotas formatas įgyvendintas jau 23-jose šalyse, tarp jų ir JAV, Didžiojoje Britanijoje, Vokietijoje, o LNK ir vėl su užsidegimu pirmoji Lietuvoje pristato smagiausias pasaulines televizijos naujoves. Kaip ir „Kaukėse“, šio projekto centre – paslaptis.“
Žaidimo formatas įdomus ir tuo, kad jo metu blogus dainininkus atskirti nuo gerų galima ne tik dainavimo, bet ir kitokio pobūdžio užduočių metu: išklausant dainininkų sumeluotas arba realias gyvenimo istorijas ar užduodant momentinius klausimus apie jų sumeluotas arba realias pagrindines profesijas.
„Procesas be galo įdomus, nes jo metu pažinsime tiek dainavimo meno subtilybes, tiek skirtingus – realius ar suvaidintus personažus ir, be abejo, sirgsime už dalyvius, kurie gali laimėti tikrai įspūdingą prizą“, – papildo G. Jaunius, kartu su komanda į lietuvišką eterį paleidžiantis jau ketvirtą tarptautinio formato televizijos projektą.
Proga sužibėti kiekvienam
Projektą „Aš matau tavo balsą“ ves Gineso rekordininkas, vienas garsiausių iliuzionistų Baltijos šalyse Rokas Bernatonis. Rokas puikiai pažįstamas tarptautinei auditorijai iš milijonus žiūrovų pritraukusio iliuzijų šou „Fools up“, įspūdingų šou Las Vegase bei du kartus pasiekto pasaulinio kortų metimo rekordo.
„Rokas yra ne tik puikus iliuzionistas, savo srities pasaulinio lygio profesionalas, bet ir įvairiapusis scenos virtuozas: pradedant jo puikiu humoro jausmu ir inteligencija, baigiant publikos pajautimu bei galimybe reaguoti į įvairiausias situacijas. Rokas jau seniai yra žinomas veidas užsienio šalyse, todėl jo, kaip vedėjo, debiutas Lietuvoje – labai ilgai lauktas ir tikrai daug žadantis“, – scenos atradimu džiaugiasi G. Jaunius.
Paties Roko teigimu, projektas jį iš karto sužavėjo savo profesionalumu ir tuo pat – paprastumu.
„Nors laidos formatas labai aukštos kokybės ir žinomas visame pasaulyje, jame žaviausia tai, kad sužibėti čia gali ir tie, kurie nebūtinai turi muzikinį talentą, bet yra artistiški ar tiesiog drąsūs. Pavyzdžiui, aš pats tikrai negaliu pasigirti balsu, tačiau myliu sceną, mėgstu vaidinti, todėl mielai sudalyvaučiau tokiame projekte ne tik kaip vedėjas, bet ir dalyvis“, – šypsosi Rokas.
Sudalyvauti projekte kiekvieną drąsina ir G. Jaunius.
„Ši laida bus itin azartiška, įtraukianti, emocinga, nes ji turi ir socialinį aspektą: čia kiekvienas paprastas žmogus, nebūtinai susijęs su scena gali laimėti tikrai įspūdingą sumą – nuo 1 000 iki 10 000 Eur. O tokia suma juk jau pildo svajones ar net keičia gyvenimus“, – pabrėžia Gediminas.
Dalyvauti žaidime „Aš matau tavo balsą“ gali bet kuris LNK svetainėje užsiregistravęs dalyvis, tereikės pasirinkti žaidimo vaidmenį: dalyvio (atspėjęs teisingai laimi 10 000 Eur), blogo dainininko (apgavęs spėliotoją laimi 1 000 Eur) arba gero dainininko (likęs žaidime iki galo laimi galimybę padainuoti kartu su scenos profesionalu).
Dalyviui kas kartą padės dvi nuolatinės laidos detektyvės Karolina Meschino bei Monika Liu ir trys kviestiniai muzikos pasaulio svečiai.
„Aš matau tavo balsą“ – jau netrukus per LNK.
Viktorija Jakučinskaitė apie maudynes atšalus orams: įrodai sau dar kartą, kad esi galingesnis negu galvoji
Rudeniui įsibėgėjus grįžo čiaudulys ir virusai, bet žinomos žvaigždės rado būdą, kaip su...
Arvydo Anušausko žmona – apie pogimdyvinę depresiją, įskaudinusį skandalą ir jausmą, kai sužinojo, kad karas tikrai bus
27-eriais metais jaunesnė už vyrą, Krašto apsaugos ministrą Arvydą Anušauską, Lina...
Gintarė Gurevičiūtė: po nutrūkusių sužadėtuvių labai bijojau likti viena (1)
LNK televizijos laidos „Bus visko“ vedėja ir kūrėja Gintarė Gurevičiūtė , įvėpta...
Dvarininkas Mindaugas Šventoraitis: gyvensiu iki 101 metų, tik ką gimusį sūnų tikrai spėsiu užauginti
Viena spalvingiausių ir įdomiausių šalies porų – į septintą dešimtį įžengęs dvarininkas...
„X faktoriaus“ scenoje – teisėjus sužavėjusi reperė, talentingas italas ir žinomi veidai
Sekmadienį žiūrovai išvydo jau trečiąją muzikinio TV3 projekto „X faktorius“ laidą. Kaip...
Top naujienos
Rusų ekonomistas: šalis pralaimi energetinį karą, laukia itin rimtos problemos (3)
Vakarų šalis sušaldyti grasinanti, dujų tiekimą nutraukusi Rusija pati taps pradėto...
Už korėjiečio ištekėjusi lietuvė Agata: iš pradžių negalėjau patikėti savo akimis, bet paskui ir aš tokia tapau
Įspūdinga lietuvės ir korėjiečio pora, į kurią atsisuka visi ne tik Pietų Korėjoje, bet ir...
Prieš masines atakas Ukraina sulaukė netikėtų žinių iš rusų karių (9)
Dalis rusų karių pirmadienį nesutiko vykdyti įsakymo dėl masinio Ukrainos apšaudymo raketomis....
Metų seklys. Ofšorinė įmonė ir šimtai tūkst. nesumokėtų mokesčių – kaip godūs automobilių prekeiviai pateko į policininkų rankas
„Delfi“, bendradarbiaudamas su Lietuvos policija , tęsia kasmetinį pasakojimų ciklą „Metų...
Po Šimašiaus idėjos pataupyti – viešas Malinausko kirtis: mere, jūs nesutaupėte nei cento, nebūkime idiotais (1)
Nors dar kiek ankstoka, kalėdinių eglučių tema Lietuvoje įsisuko kaip reikiant: pirmiausia...
Taškas, pažymėtas krauju: „Real“ paskutinę minutę nuliūdino „Šachtar“ sirgalius
Antradienį vakare Madrido „Real“ turėjo gelbėtis nuo pirmosios nesėkmės šiame sezone:...
Niekaip negalite atsikratyti riebalų nuo pilvo? Dietologė pasakė, ką darote ne taip
Nors paplūdimio sezonas jau seniai baigėsi, o aplinkiniai mėgsta pajuokauti, kad artėjant žiemai...
Anticiklonas Lietuvoje dar labiau stiprės: šalnos pasirodys daugelyje šalies miestų
Trečiadienio naktį Lietuvoje atmosferos slėgis kils ir formuosis anticiklonas. Aukštesnio...
Žiniasklaida skelbia apie netikėtą Musko ir Putino pokalbį Muskas paneigė, kad kalbėjosi su Putinu (8)
Elonas Muskas, prieš paskelbdamas savo skandalingas „Twitter“ žinutes apie Ukrainą, tiesiogiai...
20 metų lauktos romantiškos atostogos virto košmaru: vyras parodė tikrąjį veidą
„Sakoma, kad santykių pradžioje reikia leistis į kelionę su mylimu žmogumi. Sakoma, kad tada...


Monika Liu


Monika Liu

Muzikinę karjerą dainininkė pradėjo penkerių, kai ėmė mokytis griežti smuiku. Dainavimą ji atrado tik po dešimties metų ir iškart, 2004 m., triumfavo konkurse „Dainų dainelė“.Dainų dainelė | Monika Liubinaitė „Laiminga diena“ „Oh happy day“ (2004) Baigusi mokyklą M. Liubinaitė pasirinko džiazo muzikos ir vokalo studijas Klaipėdos universiteto Muzikos fakultete, vėliau išvyko į JAV, kur studijavo vienoje prestižiškiausių muzikos mokyklų pasaulyje – Berklio koledže Bostone.


Monika Liu

Muzikinę karjerą dainininkė pradėjo penkerių, kai ėmė mokytis griežti smuiku. Dainavimą ji atrado tik po dešimties metų ir iškart, 2004 m., triumfavo konkurse „Dainų dainelė“.Dainų dainelė | Monika Liubinaitė „Laiminga diena“ „Oh happy day“ (2004) Baigusi mokyklą M. Liubinaitė pasirinko džiazo muzikos ir vokalo studijas Klaipėdos universiteto Muzikos fakultete, vėliau išvyko į JAV, kur studijavo vienoje prestižiškiausių muzikos mokyklų pasaulyje – Berklio koledže Bostone. Nutraukusi studijas M. Liubinaitė persikėlė į Londoną, kuriame toliau kūrė dainas. Ji dirbo su garsiu prodiuseriu Mario Basanovu, bendradarbiavo su elektroninės muzikos šeima „Silence“, su grupe „Sel“ įrašė dainą „Ne vakar‟, būta pergalių vokalistų konkursuose, sėkmingai pasirodė LRT televizijos projekte „Auksinis balsas“.Dainininkės Monikos Liu paauglystė bėgo su smuiku ir tardytojo užrašais


Monika Liu

miniatiūra|250x250px|Monika Liu pirmojo pusfinalio metu.
2021 m. gruodžio 7 d. buvo paskelbta, jog atlikėja dalyvaus Lietuvos nacionalinėje atrankoje į Euroviziją „Pabandom iš naujo! 2022“ su daina „Sentimentai“. Daina viešai buvo išleista 2022 m. sausio 18 d. ir iškart tapo klausomiausia daina Lietuvoje, remiantis tarptautinių muzikos klausymo platformų duomenimis.2022 4-os savaitės klausomiausi (TOP 100)

Monika pirmąkart pasirodė trečiojoje atrankinėje laidoje, kurioje surinkusi daugiausiai balsų tiek iš komisijos, tiek ir iš žiūrovų – laimėjo savo atrankinę laidą dideliu atotrūkiu nuo kitų dalyvių ir pateko į vasario 5 d. vykusį pusfinalį„Pabandom iš naujo!“ – įtempta kova: į pusfinalį keliauja dar 6 dalyviai, vakaro žvaigžde tapo Monika Liu, kuriame taip pat aplenkė visus dalyvius ir pateko į finalą.Bilietas į „Pabandom iš naujo!“ finalą – dar 4 dalyvių rankose: žiūrovų ir komisijos simpatijos sutapo, favoritė – Monika Liu Finale surinkusi maksimalų komisijos įvertinimą ir ženkliai aplenkusi kitus dalyvius žiūrovų balsavime iškovojo teisę atstovauti Lietuvai Eurovizijoje 2022 m. Eurovizijoje, kuris įvyko Turine, Italijoje.Lietuva nusprendė – į „Euroviziją“ siunčia Moniką Liu

Atlikėja pasirodė pirmajame „Eurovizijos“ pusfinalyje, kuris įvyko 2022 m. gegužės 10 dieną trečiuoju numeriuIštraukti „Eurovizijos“ burtai: paaiškėjo, kad Lietuva pasirodys pirmajame pusfinalyjePaskelbta „Eurovizijos“ pasirodymų eilės tvarka: paaiškėjo, kuriuo numeriu dainuos Monika Liu ir pateko į konkurso finalą. Jame pasirodė 14 numeriuhttps://www.scotsman.com/arts-and-culture/film-and-tv/eurovision-2022-who-is-in-the-final-eurovision-final-running-order-2022-3693197 ir užėmė 14-tą vietą.https://www.lrt.lt/naujienos/muzika/680/1694723/2022-uju-eurovizija-laimejo-ukraina-monika-liu-uzeme-14-a-viet

Atlikėja pasirodė pirmajame „Eurovizijos“ pusfinalyje, kuris įvyko 2022 m. gegužės 10 dieną trečiuoju numeriuIštraukti „Eurovizijos“ burtai: paaiškėjo, kad Lietuva pasirodys pirmajame pusfinalyjePaskelbta „Eurovizijos“ pasirodymų eilės tvarka: paaiškėjo, kuriuo numeriu dainuos Monika Liu ir pateko į konkurso finalą. Jame pasirodė 14 numeriu ir užėmė 14-tą vietą.

Eurovision 2022: Who is in the final? Eurovision final running order 2022
The Eurovision 2022 final is almost here. Here’s who made it and the running order of the contest.
The Eurovision Song Contest is back for another final filled with catchy bops, outrageous costumes, and wacky dancing.
After two semi-finals this week, the final acts for Eurovision 2022 final have been revealed.
Here are the all the countries which will be performing on Saturday night (May 14) and the official running order.
Which countries are in the Eurovision final 2022?
As the biggest financial contributors, the ‘Big 5’ countries have a free pass straight to the final.
The other nations had to battle it out for the remaining 20 places in two semi finals this week.
The full list of countries in the Eurovision 2022 final are: Armenia, Australia, Azerbaijan, Belgium, Czech Republic, Estonia, Finland, France, Germany, Greece, Iceland, Italy, Lithuania, Moldova, Netherlands, Noray, Poland, Portugal, Romania, Serbia, Spain, Sweden, Switzerland, UK, and Ukraine.
Eurovision final running order 2022: Countries, acts, and their songs
1. Czech Republic: We Are Domi – ‘Lights Off’
2. Romania: WRS – ‘Llámame’
3. Portugal: MARO – ‘Saudade, Saudade
4. Finland: The Rasmus – ‘Jezebel’
5. Switzerland: Marius Bear – ‘Boys Don’t Cry’
6. France: Alvan & Ahez – ‘Fulenn’
7. Norway: Subwoolfer – ‘Give That Wolf a Banana’
8. Armenia: Rosa Linn – ‘Snap’
9. Italy: Mahmood & Blanco – ‘Brividi’
10. Spain: Chanel – ‘SloMo’
11. Netherlands: S10 – ‘De Diepte’
12. Ukraine: Kalush Orchestra – ‘Stefania’
13. Germany: Malik Harris – ‘Rockstars’
14. Lithuania: Monika Liu – ‘Sentimentai’
15. Azerbaijan: Nadir Rustamli – ‘Fade to Black’
16. Belgium: Jérémie Makiese – ‘Miss You’
17. Greece: Amanda Georgiadi Tenfjord – ’Die Together’
18. Iceland: Systur – ‘Með Hækkandi Sól’
19. Moldova: Zdob şi Zdub & Advahov Brothers – ‘Trenulețul’
20. Sweden: Cornelia Jakobs – ‘Hold Me Closer’
21. Australia: Sheldon Riley – ‘Not The Same’
22. United Kingdom: Sam Ryder – ‘SPACE MAN’
23. Poland: Ochman – ‘River’
24. Serbia: Konstrakta – ‘In Corpore Sano’
25. Estonia: Stefan – ‘Hope’
When is UK Eurovision entry Sam Ryder playing?
He is billed as 22nd in the list of 25 countries. Let’s hope it means he will stick in people’s memory when they vote.
When is the Eurovision final 2022? How to watch in the UK
The Eurovision final will take place on Saturday, May 14, 2022.
UK viewers can watch along live on BBC One and via BBC iPlayer from 8pm.
Want to join the conversation? Please or to comment on this article.


Monika Liu

miniatiūra|250x250px|Monika Liu pirmojo pusfinalio metu.
2021 m. gruodžio 7 d. buvo paskelbta, jog atlikėja dalyvaus Lietuvos nacionalinėje atrankoje į Euroviziją „Pabandom iš naujo! 2022“ su daina „Sentimentai“. Daina viešai buvo išleista 2022 m. sausio 18 d. ir iškart tapo klausomiausia daina Lietuvoje, remiantis tarptautinių muzikos klausymo platformų duomenimis.2022 4-os savaitės klausomiausi (TOP 100)

Monika pirmąkart pasirodė trečiojoje atrankinėje laidoje, kurioje surinkusi daugiausiai balsų tiek iš komisijos, tiek ir iš žiūrovų – laimėjo savo atrankinę laidą dideliu atotrūkiu nuo kitų dalyvių ir pateko į vasario 5 d. vykusį pusfinalį„Pabandom iš naujo!“ – įtempta kova: į pusfinalį keliauja dar 6 dalyviai, vakaro žvaigžde tapo Monika Liu, kuriame taip pat aplenkė visus dalyvius ir pateko į finalą.Bilietas į „Pabandom iš naujo!“ finalą – dar 4 dalyvių rankose: žiūrovų ir komisijos simpatijos sutapo, favoritė – Monika Liu Finale surinkusi maksimalų komisijos įvertinimą ir ženkliai aplenkusi kitus dalyvius žiūrovų balsavime iškovojo teisę atstovauti Lietuvai Eurovizijoje 2022 m. Eurovizijoje, kuris įvyko Turine, Italijoje.Lietuva nusprendė – į „Euroviziją“ siunčia Moniką Liu


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0245.jsonl--Q23022930--Pirmieji kontaktai LDK ir ATR laikais-1--lt-0245-406

Ispanijos ir Lietuvos santykiai

55px|left|border Ispanijos–Lietuvos santykiai 55px|right|border 390px|centerLietuva (žalia) ir Ispanija (oranžinė) pasaulio žemėlapyje  Pagrindinės datos:  • De jure pripažinimas iš Ispanijos pusės: 1922 m. liepos 27 d.  • Diplomatinių santykių atkūrimas: 1991 m. spalio 7 d.  Prekybos apimtys (2020):  • Lietuva → Ispanija: 336,2 mln. eur.  • Ispanija→ Lietuva: 567,5 mln. eur.  Turistų srautai:  • Ispanija → Lietuva (2020): 6480
Ispanijos–Lietuvos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Ispanijos ir Lietuvos.

Nepriklausomybę pripažino 1991 m. rugpjūčio 27 d. Diplomatiniai santykiai atkurti 1991 m. spalio 7 d.

Tarpukariu Lietuvos nepriklausomybę de jure pripažino 1922 m. liepos 27 d. Buvo užmegzti diplomatiniai santykiai.

Lietuvoje 2021 m. pradžioje gyveno 299 Ispanijos piliečiai.Migracijos metraštis 2020, Migracijos departamentas prie VRM Tuo tarpu 2011 surašymo duomenimis Ispanijoje gyveno 12 400 lietuvių. Nuo 2001 m. veikia Ispanijos lietuvių bendruomenė.

Abi šalys yra ES, eurozonos, NATO, EBPO, kitų tarptautinių organizacijų narės.

Madride nuo 1995 m. veikia Lietuvos Respublikos ambasada. Atstovauja nepaprastoji ir įgaliotoji ambasadorė Lyra Puišytė-Jara. Taip pat veikia konsulatas Valensijoje ir garbės konsulatai Albasetėje (Kastilijos-La Mančos ir Mursijos regionams), Bilbao (Baskijai), La Korunjoje (Galisijai), Kosta Adejėje (Tenerifei ir visoms Kanarų saloms), Santandere (Kantabrijai). Tuo tarpu Vilniuje nuo 2004 m. gruodžio veikia Ispanijos ambasada. Atstovauja nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Chosė Marija Roblesas Fraga.

Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Ispanijos Karalyste grupė (dabartinė pirmininkė – Gintarė Skaistė (TS-LKD))Tarpparlamentinių ryšių su Ispanijos Karalyste grupė (lrs.lt).

Santykiai tarp ispanų ir lietuvių siekia XV a. pradžią. 1412 m. 1412 m. Kastilijos valdovui Fernandui pasinaudojus riterio Alfonso Mudaros piligrimine kelione iš Valjadolido į Jeruzalę per Europą. Riteriui buvo pavesta aplankyti Europos monarchų dvarus, užmegzti tolimas pažintis ir taip sustiprinti Fernando kaip naujo valdovo autoritetą. Pasiuntinys Kaune aplankęs Vytautą Didįjį.

Santykiai suintensyvėjo XVI a., Europoje plinant reformacijos ir kontrreformacijos idėjoms. Būtent XVI a. į Lietuvą atvyko keli Ispanijos jėzuitų ordino nariai, daug prisidėję prie Vilniaus universiteto kūrimo pirmaisiais jo veiklos dešimtmečiais. Pirmasis jėzuitas Alfonsas Salmeronas į LDK atvyko 1555 m., tačiau išbuvo tik du mėnesius. Kitas garsus Vilniuje gyvenęs ispanas – kunigas, poetas, švietėjas ir teisinių veikalų autorius Petras Ruizijus, kilęs iš Aragono karalystės. buvusio Alkanizo (Alcañiz). Jis nuo 1551 iki 1571 m. vadovavo prie Šv. Jono bažnyčios įsikūrusiai mokyklai, bajorams dėstė teisę ir klasikines kalbas bei buvo vienas iš Antrojo Lietuvos Statuto rengėjų. Vieni pirmųjų Vilniaus Universiteto rektoriai buvo ispanai Garsija Alabianas, Mykolas Ortizas ir Benediktas de Socho. Taip pat universitete dėstė ispanai Jokūbas Ortizas, Antanas Arijas ir Petras Vijana.

 Santykiai tarp 1795 m. ir 1918 m.
Per Pirmąjį pasaulinį karą į Ispaniją pateko apie 30 lietuvių, pabėgusių iš Rusijos karinių dalinių, vykstančių į Turkijos frontą. Dauguma jų (apie 20) apsigyveno Barselonoje, vertėsi žvejyba. Veikė draugija Vienybė, palaikiusi ryšius su „Draugija užsienio lietuviams remti“.

 Santykiai 1918–1940 m.
thumb|150px|Vienas labiausiai pasižymėjusių Ispanijos pilietiniame kare dalyvavusių lietuvių – Rokiškyje gimęs litvakas Jakovas Smuškevičius.
1922 m. liepos 27 d. Ispanija pripažino Lietuvą de jure. 1930–1939 metais Lietuvai Ispanijoje atstovavo pasiuntinys Petras Klimas (rezidavo Paryžiuje), o Madride ir Barselonoje veikė Lietuvos garbės konsulatai.

Kilus pilietiniam karui į Ispaniją ginti respublikos atvyko bent 361 lietuvis iš Lietuvos, Argentinos, Didžiosios Britanijos, Brazilijos, Jungtinių Amerikos Valstijų, Kanados, Lenkijos, Prancūzijos, Sovietų Sąjungos ir kitų šalių. Kai kuriais skaičiavimais, lietuvių kilmės dalyvių interbrigadose ir anarchistų frontuose kartu sudėjus galėjo būti iki 600. Daugiausia lietuvių buvo 13 ir 15 tarptautinėje brigadoje; apie 40 jų žuvo arba dingo be žinios, kiti po karo internuoti Prancūzijoje. Nors gerokai mažiau, lietuvių buvo ir frankistų daliniuose, tačiau apie juos žinių išlikę nėra.
1936–1937 m. Ispanijos Respublikos karo aviacijos vyriausiuoju patarėju buvo litvakas Jakovas Smuškevičius, Ispanijoje žinomas Generolo Douglaso slapyvardžiu.Ispanijos pilietinis karas – Visuotinė lietuvių enciklopedija (vle.lt) Taip pat buvo kovojusiųjų Franko pusėje. 1941 m. belaisvių stovykloje netoli Burgoso buvo 14 lietuvių

Ispãnijos piliẽtinis kãras, 1936–39 sukilimas prieš Ispanijos respublikos vyriausybę.
Karo priežastys
Kilo dėl visuomenės susiskaldymo į konservatyviąją bei nacionalistinę (žmonės, prisirišę prie katalikų tikėjimo, aukštieji kariškiai, dauguma žemvaldžių, verslo atstovų) ir respublikoniškąją (miestų ir kaimų darbininkai, didelė išsilavinusios vidurinės klasės dalis) stovyklas. Ispanijos politinio spektro kraštuose buvo fašistinės Falangos nariai ir karingi anarchistai.
Priešistorė
Ispaniją 1931 paskelbus respublika į valdžią atėję nuosaikieji socialistai ir vidurinės klasės nuosaikieji respublikonai pradėjo įgyvendinti socialines, karines ir Bažnyčios reformas. Dėl konservatyviosios visuomenės dalies obstrukcijos valdančioji koalicija suskilo. 1933 11 rinkimus laimėjo dešinioji koalicija. Daugelis 1931–33 reformų buvo atšaukta. Baimindamiesi autoritarinio valdymo socialistai, anarchistai ir komunistai 1934 10 rengė sukilimą, kuris įsiliepsnojo tik Astūrijos angliakasių rajonuose. Jį numalšino generolas F. Franco. Dėl vėliau vykdytų represijų kairieji susivienijo į Liaudies frontą ir 1936 laimėjo rinkimus; 1931–33 reformos buvo atnaujintos.
Sukilimo pradžia. Šalių pajėgos
Dešinieji rengėsi kariniam perversmui. 1936 07 kairieji nužudė monarchistų lyderį J. Calvo Sotelo. 1936 07 17 Ispanijos Maroko, 07 18 – Ispanijos miestų karinėse įgulose prasidėjo gerai suplanuotas sukilimas. Iki 1936 07 21 sukilėliai užėmė Ispanijos Maroką, Kanarų salas, dalį Balearų salų ir regionus į šiaurę nuo Guadarramos kalnų ir Ebro upės (išskyrus Astūriją, Santanderą ir Baskijos provincijas). Kitur kairieji sukilimą numalšino. Sukilėliai kontroliavo apie 1/3 Ispanijos. Ir respublikonai, ir nacionalistai vykdė masines politines represijas.
Ispanijos pilietinis karas
Sukilimo vadu greitai tapo generolas F. Franco, 1936 10 paskelbtas valstybės galva; sukilėlių vyriausybė įsikūrė Burgose. Respublikonų vyriausybei nuo 1936 09 vadovavo socialistas F. Largo Caballero, 1937 05 jį pakeitė socialistas J. Negrínas (ministru pirmininku išliko ir emigracijoje, iki 1945). Ispanijos respublikos prezidentu iki karo pabaigos buvo nuosaikus respublikonas M. Azaña y Díazas. Nuo pat pilietinio karo pradžios tarp respublikonų nesutarė anarchistai ir karingieji socialistai (karą vertino kaip revoliucinę kovą, pradėjo kolektyvizuoti žemės ūkį, nacionalizuoti pramonę ir paslaugų sektorių) bei nuosaikieji socialistai ir tie, kurie tik norėjo išsaugoti respubliką. Kad įgytų sąjungininkų prieš nacių Vokietiją, SSRS parėmė Liaudies frontą; Kominternas nurodė Ispanijos komunistams aktyviai remti respublikonus. Svarbiausia sukilėlių jėga buvo Maroke dislokuoti kariniai daliniai, vadovaujami F. Franco. Nuo Ispanijos juos atkirto respublikonų karinis laivynas, kurio įgulos sukilo prieš dešiniuosius karininkus. Siekdamos plėsti įtaką ir pakenkti Prancūzijai Vokietija ir Italija organizavo oro tiltą iš Maroko į Seviliją; per 10 dienų perkelta apie 15 000 karių. Ne visai pavykęs sukilimas virto ilgalaikiu karu.
Užsienio parama
Matydami, kad jėgos yra apylygės, tiek nacionalistai, tiek respublikonai kreipėsi pagalbos į užsienio valstybes. Nacionalistams karių, tankų, lėktuvų siuntė Vokietija (Kondoro legione tarnavo apie 5500 žm.) ir Italija, aktyviai palaikė Portugalija. Respublikonus iš pradžių rėmė Prancūzijos vyriausybė, bet dėl vidaus opozicijos 1936 08 L. Blumo vyriausybė prisidėjo prie Didžiosios Britanijos, SSRS, Vokietijos ir Italijos susitarimo nesikišti į karą (Vokietija, Italija ir SSRS susitarimą ignoravo). Madrido vyriausybei padėjo apie 40 000 internacionalinių brigadų kovotojų, apie 20 000 užsieniečių tarnavo medicinos ir kituose pagalbiniuose daliniuose.
Pilietinio karo veiksmai
Nacionalistai pradėjo dvi kampanijas: generolas E. Mola Vidalis įsiveržė į baskišką Guipúzcoa provinciją, kad atkirstų ją nuo Prancūzijos, F. Franco nužygiavo Madrido link. 1936 08 abi kariuomenės susijungė. 1936 08–09 sukilėliai savo pozicijas sustiprino: generolo J. E. Varelos daliniai užėmė Seviliją, Kordobą, Granadą ir Cádizą. Respublikonai nesugebėjo numalšinti Alcázaro ir Toledo tvirtovių įgulų sukilimo, sukilėliai užėmė Oviedo ir Saragosos miestus. Nacionalistai savo teritorijoje įvedė griežtą režimą. Madrido vyriusybės teritorijoje komunistai ir nuosaikieji socialistai pirmiausia siekė įsitvirtinti kariškai, o anarchistai, trockistai ir kairieji socialistai pradėjo socialinę revoliuciją. 1936 10 F. Franco atnaujino Madrido puolimą. 1936 11 Respublikos vyriausybė pasitraukė į Valensiją, bet Madridas atsilaikė, jo apsiaustis truko 28 mėnesius.
nacionalistai užimtame Alarcóne (1936 11 22)
Iniciatyvą išlaikė nacionalistai. 1937 pavasarį ir vasarą E. Molos Vidalio junginiai (40 000 karių) užėmė baskų provincijas šiaurėje, 1937 09–10 – Astūriją. Sukilėlių rankose atsidūrė šalies šiaurės pramonė ir mineraliniai ištekliai. Madrido gynėjų išpuoliai (1937 07 prie Brunetės, 1937 08 prie Belchitės, 1937 12–1938 02 į Teruelį) buvo nesėkmingi. Pasinaudojusi respublikonų išsekimu 1938 03 nacionalistų kariuomenė (100 000 karių, 200 tankų, apie 1000 Vokietijos ir Italijos lėktuvų) nužygiavo iki Viduržemio jūros ir padalijo respubliką į dvi dalis. 1938 12 jie pradėjo puolimą į Kataloniją; iš ten 1939 02 respublikonų kariuomenė (250 000 karių) pasitraukė į Prancūziją. 1939 03 į Prancūziją pabėgo ir respublikos vyriausybė. Madride 1939 03 07 kilo mūšiai tarp miesto gynėjų komunistų ir antikomunistų. 1939 03 28 nacionalistų kariuomenė įžengė į Madridą.
subombarduoto Madrido griuvėsiai (1936 12 20)
Karo padariniai
Per Ispanijos pilietinį karą, manoma, žuvo daugiau kaip 400 000 žmonių, tiek pat emigravo. F. Franco įsitvirtinus valdžioje 1939–43 apie 100 000 nubausta mirtimi.
Lietuviai Ispanijos pilietiniame kare
Kilus pilietiniam karui į Ispaniją ginti respublikos atvyko daugiau kaip 100 lietuvių iš Lietuvos, Argentinos, Didžiosios Britanijos, Brazilijos, Jungtinių Amerikos Valstijų, Kanados, Lenkijos, Prancūzijos, Sovietų Sąjungos ir kitų šalių. Daugiausia lietuvių buvo 13 ir 15 tarptautinėje brigadoje; apie 40 jų žuvo arba dingo be žinios, kiti po karo internuoti Prancūzijoje. Lietuvių buvo ir frankistų daliniuose. 1936–37 kare Ispanijos Respublikos karo aviacijos vyriausiuoju patarėju buvo J. Smuškevičius, Ispanijoje žinomas Generolo Douglaso slapyvardžiu.
L: Už Ispanijos laisvę: lietuvių Ispanijos kovų dalyvių atsiminimai Vilnius 1957.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0245.jsonl--Q23022930--Pirmieji kontaktai LDK ir ATR laikais-1--lt-0245-407

Ispanijos ir Lietuvos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0245.jsonl--Q23022930--Pirmieji kontaktai LDK ir ATR laikais-1--lt-0245-409

Ispanijos ir Lietuvos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0245.jsonl--Q23022930--Pirmieji kontaktai LDK ir ATR laikais-1--lt-0245-408

Ispanijos ir Lietuvos santykiai

Santykiai tarp ispanų ir lietuvių siekia XV a. pradžią. 1412 m. 1412 m. Kastilijos valdovui Fernandui pasinaudojus riterio Alfonso Mudaros piligrimine kelione iš Valjadolido į Jeruzalę per Europą. Riteriui buvo pavesta aplankyti Europos monarchų dvarus, užmegzti tolimas pažintis ir taip sustiprinti Fernando kaip naujo valdovo autoritetą. Pasiuntinys Kaune aplankęs Vytautą Didįjį.

Santykiai suintensyvėjo XVI a., Europoje plinant reformacijos ir kontrreformacijos idėjoms. Būtent XVI a. į Lietuvą atvyko keli Ispanijos jėzuitų ordino nariai, daug prisidėję prie Vilniaus universiteto kūrimo pirmaisiais jo veiklos dešimtmečiais. Pirmasis jėzuitas Alfonsas Salmeronas į LDK atvyko 1555 m., tačiau išbuvo tik du mėnesius. Kitas garsus Vilniuje gyvenęs ispanas – kunigas, poetas, švietėjas ir teisinių veikalų autorius Petras Ruizijus, kilęs iš Aragono karalystės. buvusio Alkanizo (Alcañiz). Jis nuo 1551 iki 1571 m. vadovavo prie Šv. Jono bažnyčios įsikūrusiai mokyklai, bajorams dėstė teisę ir klasikines kalbas bei buvo vienas iš Antrojo Lietuvos Statuto rengėjų. Vieni pirmųjų Vilniaus Universiteto rektoriai buvo ispanai Garsija Alabianas, Mykolas Ortizas ir Benediktas de Socho. Taip pat universitete dėstė ispanai Jokūbas Ortizas, Antanas Arijas ir Petras Vijana.

 Santykiai tarp 1795 m. ir 1918 m.
Per Pirmąjį pasaulinį karą į Ispaniją pateko apie 30 lietuvių, pabėgusių iš Rusijos karinių dalinių, vykstančių į Turkijos frontą. Dauguma jų (apie 20) apsigyveno Barselonoje, vertėsi žvejyba. Veikė draugija Vienybė, palaikiusi ryšius su „Draugija užsienio lietuviams remti“.

 Santykiai 1918–1940 m.
thumb|150px|Vienas labiausiai pasižymėjusių Ispanijos pilietiniame kare dalyvavusių lietuvių – Rokiškyje gimęs litvakas Jakovas Smuškevičius.
1922 m. liepos 27 d. Ispanija pripažino Lietuvą de jure. 1930–1939 metais Lietuvai Ispanijoje atstovavo pasiuntinys Petras Klimas (rezidavo Paryžiuje), o Madride ir Barselonoje veikė Lietuvos garbės konsulatai.


Tomas Kalinauskas

Tomas Kalinauskas (g. 2000 m. balandžio 27 d.) – Lietuvos futbolininkas. Žaidžia krašto puolėjo pozicijoje. Priklauso „Barnsey“, nuomos pagrindais atstovauja AFC Wimbledon. Žaidė Lietuvos jaunimo rinktinėse.

Žaidė Anglijos klubų jaunimo ekipose. Atstovavo FC Windsor, Hayes & Yeading FC, FC Farnborough ir Barnsley FC.

2021 m. liepos 21 d. pasirašė pirmą profesionalų kontraktą su Anglijos Barnsley FC.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/vilties-spindulys-puolejas-is-lietuvos-pasirase-sutarti-su-anglijos-klubu-24-1538872
https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/10/1455465/sekmingai-perziuroje-pasirodes-21-eriu-metu-lietuvis-sukirto-rankomis-su-anglijos-klubu

Nuo 2022 m. sausio 14 d. nuomos pagrindais žaidė AFC Wimbledon.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/jaunas-lietuvis-pasirase-sutarti-su-zymiu-anglijos-klubu-24-1630252https://www.sportas.lt/naujiena/448525/lietuvis-zais-legendiniame-anglijos-klube Nuomos sutartis galioja iki sezono pabaigos (2022 m. vasaros).https://www.bbc.com/sport/football/59998299

2022 m. sausio 29 d. Tomas Kalinauskas debiutavo trečioje pagal pajėgumą Anglijos lygoje („League One“). Į aikštę žengė 81 minutę, o rungtynėse su „Shrewsbury” klubu. Mačas pasibaigė lygiosiomis 1:1.https://www.sportas.lt/naujiena/449087/rumunijoje-zaide-du-lietuviai-e-utkus-sugrizo-i-aikste-belgijoje-t-kalinauskas-debiutavo-trecioje-anglijos-lygojehttps://int.soccerway.com/matches/2022/01/29/england/league-one/afc-wimbledon/shrewsbury-town-fc/3522326

Rumunijoje žaidė du lietuviai, E.Utkus sugrįžo į aikštę Belgijoje, T.Kalinauskas debiutavo trečioje Anglijos lygoje kitų užsienyje žaidžiančių lietuvių pasirodymai
Edgaras Utkus | Organizatorių nuotr.
Šeštadienį įvairiose užsienio lygose ir draugiškose rungtynėse žaidė nemažai lietuvių.
Rumunijos čempionate apmaudžiai lygiosiomis sužaidė tris lietuvius turintis Arado UTA klubas, kuris išvykoje neįveikė mažumoje daugiau nei kėlinį žaidusių Bukarešto „Rapid“ futbolininkų.
Nuo 39 minutės „Rapid“ liko žaisti mažumoje, o UTA realizavo baudinį ir įsiveržė į priekį. Visgi, Arado klubas 76 minutę praleido išlyginamąjį įvartį ir tenkinosi lygiosiomis.
UTA klubo startinėje sudėtyje žaidė Karolis Laukžemis ir Modestas Vorobjovas. Pastarasis žaidė visą mačą, o per pridėtą laiką gavo geltoną kortelę. Tuo metu K.Laukžemis pakeistas buvo iškart po pertraukos, o Rolandas Baravykas liko ant atsarginių suolo.
Po šių lygiųjų UTA klubas su 28 taškais rikiuojasi dešimtoje lygos vietoje.
Traumą išsigydė ir į Briugės „Cercle“ klubo sudėtį sugrįžo lietuvis Edgaras Utkus. Tiesa, gynėjas rungtynes pradėjo ant „Cercle“ klubo suolo, bet dėl komandos draugo traumos, į aikštę žengė jau 30 minutę.
Tačiau lietuvio komandai rungtynės nesusiklostė sėkmingai ir „Cercle“ namuose 0:1 pralaimėjo „Oostende“ klubui. Vienintelį įvartį varžovai pelnė 76 minutę.
Šis pralaimėjimas nutraukė keturių iš eilės „Cercle“ klubo pergalių seriją, o su 34 taškais komanda lieka septintoje vietoje.
Lietuvos U-21 rinktinės narys Tomas Kalinauskas debiutavo trečioje pagal pajėgumą Anglijos lygoje („League One“). AFC „Wimbledon” klubui paskolintas saugas į aikštę žengė 81 minutę, o rungtynės su „Shrewsbury” klubu pasibaigė lygiosiomis 1:1. Po šių lygiųjų „Wimbledon“ klubas su 29 taškais užima dvidešimta vietą.
Italijos „Serie C“ lygoje žaidė puolėjas Edgaras Dubickas. Lietuvis rungtynes prieš „Mantova” pradėjo starto sudėtyje ir žaidė visą mačą bei padėjo savo atstovaujamai „Piacenza“ ekipai laimėti rezultatu 1:0. Po šios pergalės „Piacenza“ klubas su 26 taškais pakilo į dešimtą lygos vietą.
Šeštadienį taip pat buvo sužaista nemažai draugiškų rungtynių. Serbijos „Voždovac“ klubas žaidė prieš Ukrainos „Mariupol“ klubą, o rungtynės pasibaigė lygiosiomis 2:2. „Voždovac“ gretose visas rungtynes žaidė lietuvis Justas Lasickas.
Tuo metu Lenkijos Pirmos lygos klubas „Podbeskidzie“ žaidė su Lenkijos „Ekstraklasa“ lygos klubu Zabžo „Gornik“ ir sužaidė lygiosiomis 1:1. „Podbeskidzie“ gretose Titas Milašius žaidė 63 minutes.
Krokuvos „Garbarnia“ klubas taip pat šeštadienį žaidė draugiškas rungtynes, o jų varžovais buvo „Puszcza” klubas. Šias rungtynes „Garbarnia“ klubas pralaimėjo 0:2, o pralaimėjusių gretose Donatas Nakrošius žaidė 60 minučių.
Rygos RFS klubas draugišką mačą žaidė Suomijoje prieš šios šalies čempionus Helsinkio HJK ir juos nugalėjo rezultatu 2:0. RFS gretose starto sudėtyje žaidė vartininkas Vytautas Černiauskas ir saugas Karolis Uzėla.
Naujienų portalo sportas.lt informaciją atgaminti visuomenės informavimo priemonėse bei interneto tinklalapiuose be raštiško sutikimo draudžiama.


Tomas Kalinauskas

Žaidė Anglijos klubų jaunimo ekipose. Atstovavo FC Windsor, Hayes & Yeading FC, FC Farnborough ir Barnsley FC.


Tomas Kalinauskas


Tomas Kalinauskas

Žaidė Anglijos klubų jaunimo ekipose. Atstovavo FC Windsor, Hayes & Yeading FC, FC Farnborough ir Barnsley FC.

2021 m. liepos 21 d. pasirašė pirmą profesionalų kontraktą su Anglijos Barnsley FC.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/vilties-spindulys-puolejas-is-lietuvos-pasirase-sutarti-su-anglijos-klubu-24-1538872
https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/10/1455465/sekmingai-perziuroje-pasirodes-21-eriu-metu-lietuvis-sukirto-rankomis-su-anglijos-klubu

Nuo 2022 m. sausio 14 d. nuomos pagrindais žaidė AFC Wimbledon.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/jaunas-lietuvis-pasirase-sutarti-su-zymiu-anglijos-klubu-24-1630252https://www.sportas.lt/naujiena/448525/lietuvis-zais-legendiniame-anglijos-klube Nuomos sutartis galioja iki sezono pabaigos (2022 m. vasaros).https://www.bbc.com/sport/football/59998299


Tomas Kalinauskas

Buvo kviečiamas į Lietuvos jaunimo rinktines.
U-19 rinktinė
 2018 m. lapkričio 14 d, žaidė rungtynėse prieš belgus, kurias lietuviai pralaimėjo 0:5.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/lietuva-belgija-3121253/
 2018 m. lapkričio 17 d, žaidė rungtynėse prieš prancūzus, kurias lietuviai pralaimėjo 0:7.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/prancuzija-lietuva-3121262/
 2018 m. lapkričio 20 d, žaidė rungtynėse prieš maltiečius, kurias lietuviai pralaimėjo 1:2.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/malta-lietuva-3121289/
 U-21 rinktinė
 2021 m. rugsėjo 3 d. žaidė rungtynėse prieš slovakus, kurias lietuviai pralaimėjo 1:3.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/slovakija-lietuva-10248286/
 2021 m. rugsėjo 7 d. žaidė rungtynėse prieš ispanus, kurias lietuviai pralaimėjo 0:2.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/lietuva-ispanija-10248304/
 2021 m. spalio 8 d. žaidė rungtynėse prieš maltiečius, kuriose lietuviai nugalėjo rezultatu 2:1. Šiose rungtynėse Tomas Kalinauskas realizavo 11 metrų baudinį. Po jo tikslaus smūgio rezultatas tapo 2:0 lietuvių naudai.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/lietuva-malta-10248322/https://int.soccerway.com/matches/2021/10/08/europe/uefa-u21-championship-qualification/lithuania-under-21/malta-under-21/3455283/https://m.klaipeda.diena.lt/naujienos/sportas/futbolas/pasiekta-pirmoji-pergale-lietuvos-vaikinu-futbolo-rinktine-nugalejo-malta-1046598
 2021 m. spalio 12 d. žaidė rungtynėse prieš rusus, kurias lietuviai pralaimėjo 0:3.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/lietuva-rusija-10248368/
 2021 m. lapkričio 12 d. žaidė rungtynėse prieš šiaurės airius, kurias lietuviai pralaimėjo 0:4.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/siaures-airija-lietuva-10248426/
 2021 m. lapkričio 16 d. žaidė rungtynėse prieš slovakus, kurias lietuviai pralaimėjo 0:2.http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/lietuva-slovakija-10248661

Atstovavimas Lietuvai Buvo kviečiamas į Lietuvos jaunimo rinktines.

2023 UEFA Under-21 - Qualifying competition - GrpC
- Žiūrovai: 172
- Teisėjas: Haris Kaljanac (BIH)
- Pirmas asistentas: Goran Dujak (BIH)
- Antras asistentas: Radislav Kacavenda (BIH)
- Rezervinis teisėjas: Admir Šehović (BIH)
- Delegatas: Sabine Bonnin (FRA)
- Rungtynių eiga
- Rungtynių protokolas
10
Geltona kortelėSamuel Lavrinčík
12
ĮVARTIS! 0:1Matej Trusa
35
Geltona kortelėJakub Kadák
1 kėlinio pabaiga
|Vilius Armalas|
Geltona kortelė
49
55
ĮVARTIS! 0:2Adrián Kaprálik
Keitimas
57
Keitimas
57
63
Keitimas
Miroslav Gono
Jakub Kadák
71
Keitimas
Filip Lichý
Adrián Kaprálik
71
Keitimas
Roland Galčík
Adam Goljan
Keitimas
72
78
Geltona kortelėMatúš Vojtko
|Motiejus Burba|
Geltona kortelė
81
81
Geltona kortelėJán Bernát
|Tomas Kalinauskas|
Geltona kortelė
82
86
Keitimas
Sebastián Nebyla
Samuel Lavrinčík
86
Keitimas
Matúš Kmeť
Ján Bernát
Keitimas
88
2 kėlinio pabaiga
|Gustas Baliutavičius (G)||1||1||Ľubomír Belko (G)|
|6||5||Adam Obert|
|7||11||Matej Trusa|
|9||15||Samuel Lavrinčík|
|11||16||Jakub Kadák|
|Natanas Žebrauskas||13||17||Adrián Kaprálik|
|Karolis Uzėla (C)||14||18||Ivan Mesík (C)|
|16||19||Adam Goljan|
|17||20||Matúš Vojtko|
|Gustas Zabita||18||21||Ján Bernát|
|Dovydas Jansonas||23||22||Peter Kováčik|
|Atsarginiai žaidėjai|
|Kajus Urbietis (G)||22||23||Ivan Krajčírik (G)|
|Matas Dedura||2||2||Samuel Suľa|
|Kajus Stankevičius||4||3||Dominik Javorček|
|5||4||Matúš Malý|
|Karolis Žebrauskas||8||7||Filip Lichý|
|10||8||Sebastián Nebyla|
|Vilius Piliukaitis||19||9||Miroslav Gono|
|20||10||Roland Galčík|
|21||14||Matúš Kmeť|
|Treneriai|
|Marius Stankevičius||Jaroslav Kentoš (Slovakia)|


Gabrielė Vilkickytė

Gabrielė Vilkickytė (g. Vilniuje, Lietuvoje) – Lietuvos atlikėja, dainų autorė.

Būdama 16 metų išskrido į Australiją mokytis, savanoriavo Čikagoje, senelis buvo tremtinys Sibire.
Muzikinę karjerą pradėjo chore „Liepaitės“, ten dainavo 10 metųPanevėžys kviečia. Gabrielė Vilkickytė, Jaunimo sodas. 03:40. 2018 m. išleidus mini albumą „Kilometrai“ išvyko metus keliavo po Honkongą, Ameriką, Australiją, būdama Honkonge išleido mini dokumentinį filmą „Hong Kong: ten būti čia“. 2020 m. Vilniaus universitete įgijo žurnalistikos bakalaurą, televizijos krypį, o tiksliau dokumentikos

Biografija Būdama 16 metų išskrido į Australiją mokytis, savanoriavo Čikagoje, senelis buvo tremtinys Sibire. Muzikinę karjerą pradėjo chore „Liepaitės“, ten dainavo 10 metųPanevėžys kviečia. Gabrielė Vilkickytė, Jaunimo sodas.

Pernai M.A.M.A transliacija buvo neįprasta, mat apdovanojimuose dalyvavo tik nominantai ir ribotas kiekis kviestinių svečių, nebuvo žiūrovų arenoje, tačiau šiemet bilietus į renginį galėjo įsigyti ir žiūrovai.
Kaip skelbė rengėjai, arenoje dirba medikai, visi šou dalyviai buvo testuojami. Organizatoriai pabrėžė, kad laikosi griežtų taisyklių, jog renginys įvyktų maksimaliai saugiai. Visi atvykusieji į apdovanojimus privalėjo dėvėti respiratorius.
Net 210 žmonių dirbo Kauno „Žalgirio“ arenoje, kurdami 11-ąją Lietuvos muzikos apdovanojimų M.A.M.A 2021 ceremoniją.
Muzikos apdovanojimai M.A.M.A šiais metais džiugino žiūrovus intriguojančia programa. Transliacijoje pasirodė didžiausių 2021 metų lietuviškų hitų atlikėjai, skambėjo „Kunigunda“, „Rugpjūtis“, „17“, „Vasara“ ir kitos populiariausios dainos.
Iš viso nugriaudėjo net 14 įspūdingų pasirodymų, kuriems buvo paruoštos specialios dekoracijos, pirotechnikos ugnys, kaskadininkų triukai ir choreografiniai pastatymai. Pasiruošimo darbai arenoje vyko visą savaitę.
Penktadienio vakarą pasaulinę premjerą pristatė Londone gyvenanti ir kurianti atlikėja Beatrich, naujausius savo kūrinius atliko Vidas Bareikis ir „8 Kambarys“, „Pikaso“, „The Roop“. Šventinį vakarą ant scenos iš naujo atgimė grupė „Dinamika“ su Irma Jurgelevičiūte.
Pasirodymus taip pat paruošė rokeriai „jauti”, Justinas Jarutis su Jessica Shy, Džordana Butkutė ir Donatas Montvydas, Evgenya Redko, Vaidas Baumila, „The Roop”, Austieja, FC Baseball.
Transliacija, kurią šįkart vedė Justė Arlauskaitė-Jazzu ir Tomas Sinickis, truko daugiau nei 3 valandas. Šou metu buvo išdalintos prestižinės M.A.M.A statulėlės už geriausius 2021 m. darbus.
Apdovanojimų akimirkos – galerijoje:
Renginį atidarė specialų muzikinį numerį paruošę vedėjai Justė Arlauskaitė-Jazzu ir Tomas Sinickis.
Pirmąją nominaciją – Metų proveržis – buvo pakviesta pristatyti čiuožėjų pora Allison Reed ir Saulius Ambrulevičius. Apdovanojimą šioje kategorijoje pelnė Gabrielė Vilkickytė. „Labai ironiška būti metų proveržiu per pandemiją, – atsiimdama statulėlę kalbėjo ji. – Jaučiuosi nusipelniusi šio apdovanojimo.“
Antrosios nominacijos – Metų koncertinė grupė / atlikėjai – laimėtoją paskelbė Modestas Pitrėnas. Šioje kategorijoje triumfavo Justinas Jarutis. „Noriu padėkoti kiekvienam iš jūsų, kurie ateinate į koncertus, klausote muzikos, mylite, vis dar esate kartu. Be jūsų visų, kurie perkate bilietus, renkatės klausyti, mūsų ir nebūtų“, – kalbėjo atlikėjas.
TAIP PAT SKAITYKITE: Justinas Jarutis ant raudonojo kilimo pirmąkart pozavo su širdies drauge Urte
Metų progresyviosios pop muzikos grupės / atlikėjų nominacijoje šįkart laimėjo Evgenya Redko. Tai pirmas kartas, kai minėtoje kategorijoje triumfuoja moteris. „Nesitikėjau gauti šio apdovanojimo, tai nepasirašiau kalbos“, – neslėpė ji ir padėkojo savo gerbėjams, komandai bei vyrui: „Jis mano didžiausias palaikytojas.“
Pergale Metų roko muzikos grupės nominacijoje džiaugėsi grupė „jauti“. „Kviečiame palaikyti lietuvišką roką. Mažiau blizgučių, daugiau šviesos“, – atsiimdami apdovanojimą sakė „jauti“.
Metų alternatyvios muzikos grupe paskelbta grupė „shishi“ „Alternatyva – tai galimybė rinktis. Jei gyvenime pasidaro nuobodu, visada galite rintis būtent alternatyvą“, – sakė grupės merginos.
Metų elektroninės muzikos atlikėja – Monikaze. Tiesa, atsiimti apdovanojimo į sceną ji neužlipo.
TAIP PAT SKAITYKITE: Monikaze atsiimti M.A.M.A statulėlės į sceną neužlipo: paaiškėjo priežastis
Metų hip-hop muzikos grupės / atlikėjų kategorijoje šįkart nuskilo grupei „8 Kambarys“. „Tikrai nesitikėjome, bet labai norime perduoti visiems, kurie buvo nominuoti, – reiškia, jūs tikrai buvote matomi. Tas svarbiausia – daryti savo muziką, daryti taip, kaip nori“, – kalbėjo „8 Kambarys“ ir padėkojo savo komandai bei gerbėjams.
Metų pop grupės / atlikėjų nominacijos laimėtoją buvo pakviesta paskelbti Lolita Zero. Šioje kategorijoje statulėlę gavo „Eurovizijoje“ Lietuvai pernai atstovavusi ir sėkmingai ten pasirodžiusi grupė „The Roop“. „Buvo labai įdomūs metai visiems. Mes džiaugiamės šiuo apdovanojimu nerealiai. Tai, ką pavyko padaryti su „Discoteque“ daina, labai mažai kam pavyko, arba dar niekam nepavyko. Tai yra įrodymas, kad Lietuva tikrai gali būti matoma ir padaryti labai daug pasaulyje. Manau, Lietuvos atlikėjai netgi gali išlipti iš M.A.M.A rėmų ir atsiimti „Grammy“, aš to labai linkiu“, – kalbėjo grupės lyderis Vaidotas Valiukevičius.
Paskelbti Metų tradicinės pop muzikos grupės / atlikėjų kategorijos laimėtojo ant scenos užlipo paskelbti Arūnas Valinskas. Statulėlę čia pelnė Inga Jankauskaitė. Tiesa, ji šiuo metu serga, tad atvykti negalėjo, bet linkėjimus perdavė vaizdo įrašu. „Labai apmaudu, kad dėl ligos negaliu su jumis dalinti švente. Esu dėkinga, dar labiau supratau, kokia galinga yra muzika“, – sakė Inga. Mamos apdovanojimą atsiėmė sūnus Kostas, kuris savanoriavo M.A.M.A apdovanojimuose.
Metų vaizdo klipu pripažintas grupės „The Roop“ klipas „Discoteque“. Vaidotas Valiukevičius nusprendė paraginti žinomus atlikėjus sėkmę bandyti „Eurovizijos“ atrankoje: „Tai nėra konkursas tik pradedantiems. Tikrai skatinu į „Euroviziją“ ateiti Jazzu, Jaručiui, dar kartą Baumilai.“
Metų kūriniu / daina tapo Vaido Baumilos hitas „Kunigunda“. Atsiimdamas statulėlę, jis prisiminė kūrinio atsiradimo aplinkybes.
Dar vienoje nominacijoje triumfavo Justinas Jarutis – jo albumas „Tavęs Manęs Savęs“ pripažintas Metų muzikos albumu. „Buvo labai gera būti nominuotam tarp tokių gerų albumų su tokiais gerais albumais“, – atsiimdamas apdovanojimą kalbėjo Justinas ir padėkojo visiems, prisidėjusiems prie jo albumo atsiradimo, taip pat ir savo mylimajai Urtei.
Justinas Jarutis pripažintas geriausiu ir dar vienoje, itin svarbioje kategorijoje – tapo Metų atlikėju. „Dar kartą noriu padėkoti visiems, kurie klauso, kurie eina su mumis, visai komandai. Meile, ačiū tau“, – susijaudinęs kartojo J.Jarutis.
TAIP PAT SKAITYKITE: Apdovanojimuose – N.Bieranco ir L.Griciaus bučinys: jo metu kamera greitai nusukta
Galiausiai paskelbti nominacijos Metų grupė laureatai. Jais vėl tapo grupė „The Roop“. „Suprantu, kad šie metai buvo tie, kai „The Roop“ buvo labai daug ir kai kur net per daug, bet pažadame nenuleisti rankų ir toliau skleisti gerą žinią“, – atsiėmęs statulėlę kalbėjo grupės lyderis Vaidotas Valiukevičius.
Buvo įteikta ir speciali statulėlė už nuopelnus lietuviškai muzikai – ji šįkart atiteko grupei „BIX“.
M.A.M.A 2021 apdovanojimų nominantai (nugalėtojai paryškinti):
Metų proveržis
- Angelou
- Gabrielė Vilkickytė
- „Kedrostuburas“
- Monikaze
- Vilius
Metų elektroninės muzikos grupė / atlikėjai
- „Five Rituals“
- „Fume“
- „Gardens of God“
- Monikaze
- Ten Walls
Metų pop grupė / atlikėjai
- Jazzu
- Jessica Shy
- Justinas Jarutis
- Vaidas Baumila
- „The Roop“
Metų alternatyvios muzikos grupė / atlikėjai
- „Arklio galia“
- „Kabloonak“
- Migloko
- „shishi“
- „Sraigės efektas“
Metų hip-hop muzikos grupė / atlikėjai
- Erkė
- Ironvytas
- „8 Kambarys“
- Niko Barisas
- OG Version
Metų tradicinės pop muzikos grupė / atlikėjai
- Inga Jankauskaitė
- „Pikaso“
- Saulius Prūsaitis
- „Superkoloritas“
- „The Ditties“
Metų progresyviosios pop muzikos grupė / atlikėjai
- Angelou
- Daiva
- Evgenya Redko
- Free Finga
- Migloko
Metų roko muzikos grupė / atlikėjai
- „Akli“
- Džordana Butkutė
- „Egomašina“
- „Flash Voyage“
- „jauti“
Metų grupė
- „Golden Parazyth“
- „jauti“
- „Saulės Kliošas“
- SEL
- „The Roop“
Metų koncertinė grupė / atlikėjai
- Andrius Mamontovas
- Inga Jankauskaitė
- Jazzu
- Justinas Jarutis
- SEL
Metų vaizdo klipas
- Evgenya Redko – „Vandenyne“
- Free Finga – „Atlanta“
- „Happyendless“ – „Paliekant žemę“
- Jazzu – „Vasara“
- „The Roop“ – „Discoteque“
Metų muzikos albumas
- Donny Montell – „1987“
- FC Baseball – „Vorai“
- Free Finga – „Dėmesio!“
- Inga Jankauskaitė – „Švyturys“
- Justinas Jarutis – „Tavęs Manęs Savęs“
Metų atlikėjas / atlikėja
- Andrius Mamontovas
- Daddy Was a Milkman
- FC Baseball
- Inga Jankauskaitė
- Justinas Jarutis
Metų kūrinys / daina
- Donny Montell ir Džordana Butkutė – „17“
- Jazzu – „Vasara“
- Justinas Jarutis ir Jessica Shy – „Rugpjūtis“
- Vaidas Baumila – „Kunigunda“
- „The Roop“ – „Discoteque“
Prieš ceremoniją nominantai ir kviestinės žvaigždės žengė raudonuoji kilimu, jo akimirkos – čia:


Gabrielė Vilkickytė


Gabrielė Vilkickytė

Būdama 16 metų išskrido į Australiją mokytis, savanoriavo Čikagoje, senelis buvo tremtinys Sibire.
Muzikinę karjerą pradėjo chore „Liepaitės“, ten dainavo 10 metųPanevėžys kviečia. Gabrielė Vilkickytė, Jaunimo sodas.


Mathias Oyewusi

Kechindė Matijus Ojevusis (Mathias Oyewusi, Kehinde Mathias Oyewusi, Mathias Kehinde Oyewusi; g. 1999 m. vasario 2 d.) – futbolininkas iš Nigerijos, rungtyniaujantis puolėjo arba saugo pozicijoje. 2022 m. atstovavo Vilniaus „Žalgiriui“.

Atvyko į Lietuvą. Treniravosi su FK Žalgiris nuo 2021 m. rudens. 2021 m. rugsėjo 9 d. FK Žalgiris pranešė apie naujoką.sportas.lt: Naujokų pristatymas (2021–09–09)

Dėl teisinių ginčų su buvusiu klubu Slovėnijoje (FC Postojna) žaidėjas negalėjo sudarinėti sutarčių ir žaisti oficialių rungtynių.

2022 m. vasario mėn. tapo Vilniaus „Žalgirio“ klubo pilnateisiu nariu.alyga.lt: Sutartis su M. Oyewusi (2022–02–02) 2022 m. vasario 2 d. – per savo 23-iąjį gimtadienį – oficialiai įregistruotas klube 2022 metų sezonui.sportas.lt: Oficiali registracija (2022–02–02)lrt.lt: Oficiali registracija (2022–02–02)15min.lt Gimtadienio dovana – sutartis (2022–02–02)

Debiutavo A lygoje 2022 m. kovo 4 d. rungtynėse prieš „Jonavos“ klubą.alyga.lt: Žalgiris 6-0 JonavaLF: Žalgiris 6-0 Jonavasportas.lt: Žalgirio pergal

Debiutavo A lygoje 2022 m. kovo 4 d. rungtynėse prieš „Jonavos“ klubą.alyga.lt: Žalgiris 6-0 JonavaLF: Žalgiris 6-0 Jonavasportas.lt: Žalgirio pergalė

Penktadienį pakilo 2022 m. „Optibet A lygos“ sezono uždanga. Pirmosiose rungtynėse čempionų titulą ginantis Vilniaus „Žalgiris“ nepaliko vilčių turnyro naujokei „Jonavai“ ir 1-ajame ture šventė triuškinamą pergalę 6:0 (3:0).
Rungtynių pradžioje abi komandos apsikeitė nepavojingais išpuoliais, bet vilniečiai išsiveržė į priekį 17 minutę. Francis Kyeremeh ties baudos aikštelės linija sėkmingai pasitaisė kamuolį ir įsūdė jį į viršutinį dešinį vartų kampą.
Nors „Žalgiriui“ priklausė kamuolio kontrolė, jonaviečiai ilgą laiką šeimininkams neleido sukurti galimybių įmušti. Visgi kėlinio pabaigoje sąlyginai sėkmingas „Jonavos“ žaidimas gynyboje subliūško. 40 minutę buvo skirtas tolimas baudos smūgis į svečių vartus, o Nicolasas Gorobsovas patvirtino standartinių situacijų specialisto etiketę ir paleido puikų šūvį į kairįjį vartų kampą.
Prieš pertrauką „Jonavai“ dar kartą teko traukti kamuolį iš savo vartų po abejotino žaidimo gynyboje. Į baudos aikštelę įsiveržęs F. Kyeremeh pirmuoju bandymu nenuginklavo vartininko Martyno Matuzo, bet sėkmingai pasitaisė ir pavertė rezultatą triuškinamu.
Antrojo kėlinio pradžioje svečiai sulaukė dar vieno skaudaus niukso. Jau pirmojoje atakoje „Jonava“ nesugebėjo neutralizuoti pavojaus prie vartų, o patogiai atšokusį kamuolį Ovidijus Verbickas nesunkiai pasiuntė į vartus.
Vėliau „Žalgiris“ toliau talžė varžovų gynybą. Pastebimai atakose žaidė čempionų naujokai Mathias Oyewusi ir Marko Miličkovičius, o pastarasis savo progą išnaudojo 73 minutę. Kontratakoje juodkalnietis pasinaudojo F. Kyeremeh perdavimu ir galingu šūviu nepaliko vilčių vartininkui.
Po keitimo aikštėje pasirodęs dar vienas žalgiriečių naujokas Donatas Kazlauskas taip pat įsirašė įvartį – 83 minutę jis kontratakoje pasinaudojo varžovų gynybos nesusipratimais ir užtikrintai realizavo gautą progą.
Rungtynės baigėsi triuškinama „Žalgirio“ pergale 6:0.
- 1 Edvinas Gertmonas
- 26 Nemanja Ljubisavljevič
- 12 Petar Mamič
- 13 Saulius Mikoliūnas
- 3 Mario Pavelič
- 5 Nicolas Gorobsov
- 77 Francis Kyeremeh
- 92 Fabien Ourega
- 22 Ovidijus Verbickas
- 24 Motiejus Burba
- 27 Josip Tadič
- 25 Tomislav Duka
- 85 Nojus Stankevičius
- 15 Ivan Tatomirovič
- 9 Donatas Kazlauskas
- 88 Mantas Kuklys
- 33 Marko Miličkovič
- 18 Adams Olubi
- 99 Mathias Oyewusi
- 11 Jakub Sylvestr
(Mario Pavelič)
(Ovidijus Verbickas)
(Josip Tadič)
(Fabien Ourega)
(Motiejus Burba)
(Francis Kyeremeh)
(Lucas Martorell)
(Francis Kyeremeh)
(Katsuyoshi Kimishima)
(Daniel Silva)


Mathias Oyewusi


Mathias Oyewusi

Atvyko į Lietuvą. Treniravosi su FK Žalgiris nuo 2021 m. rudens. 2021 m. rugsėjo 9 d. FK Žalgiris pranešė apie naujoką.sportas.lt: Naujokų pristatymas (2021–09–09)

Dėl teisinių ginčų su buvusiu klubu Slovėnijoje (FC Postojna) žaidėjas negalėjo sudarinėti sutarčių ir žaisti oficialių rungtynių.

2022 m. vasario mėn. tapo Vilniaus „Žalgirio“ klubo pilnateisiu nariu.alyga.lt: Sutartis su M. Oyewusi (2022–02–02) 2022 m. vasario 2 d. – per savo 23-iąjį gimtadienį – oficialiai įregistruotas klube 2022 metų sezonui.sportas.lt: Oficiali registracija (2022–02–02)lrt.lt: Oficiali registracija (2022–02–02)15min.lt Gimtadienio dovana – sutartis (2022–02–02)


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0246.jsonl--Q63996753--Santykiai Lietuvos okupacijos metais-2--lt-0246-286

Čekijos ir Lietuvos santykiai

55px|left|border Čekijos–Lietuvos santykiai 55px|right|border 390px|centerLietuva (oranžinė) ir Čekija (žalia) pasaulio žemėlapyje  Pagrindinės datos:  • De jure pripažinimas iš Čekoslovakijos pusės: 1922 m. sausio 5 d.  • Diplomatinių santykių atkūrimas su Čekoslovakija: 1991 m. rugsėjo 9 d.  • Čekoslovakijos pasidalinimas į Čekiją ir Slovakiją: 1993 m. sausio 1 d.  • Lietuva pripažįsta Čekiją: 1993 m. sausio 5 d.  • Diplomatinių santykių užmezgimas su Čekija: 1993 m. sausio 6 d.  Prekybos apimtys (2018):  • Lietuva → Čekija: 373,32 mln. eur.  • Čekija→ Lietuva: 663,59 mln. eur.  Turistų srautai:  • Čekija → Lietuva (2020): 2460
Čekijos–Lietuvos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Čekijos ir Lietuvos.

Diplomatiniai santykiai su Čekijos Respublika užmegzti 1993 m. sausio 6 d. Tarpukariu Čekoslovakija Lietuvą de jure pripažino 1922 m.

Abi šalys yra ES, NATO, EBPO,JTO,kitų tarptautinių organizacijų narės. Lietuvai Čekijoje atstovauja nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius, reziduojantis Prahoje (atidaryta Lietuvos ambasada Čekijoje), tuo tarpu Čekijai Lietuvoje atstovauja nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius, reziduojantis Vilniuje (atidaryta Čekijos ambasada Lietuvoje). Taip pat Čekijoje veikia du Lietuvos garbės konsulatai – Brno (nuo 1999 m.) ir Liberece (nuo 2013 m.)

Seime veikia Tarpparlamentinių ryšių su Čekijos Respublika ir Slovakijos Respublika grupė (dabartinis pirmininkas – Vytautas Juozapaitis (TS-LKD)Tarpparlamentinių ryšių su Čekijos Respublika ir Slovakijos Respublika grupė (lrs.lt)).

2011 m. Čekijoje gyveno 790 lietuvių, veikia Čekijos lietuvių bendruomenė (nuo 1988 m.)Čekijos lietuviai – Visuotinė lietuvių enciklopedija (vle.lt) Tuo tarpu Lietuvoje 2021 m. pradžioje gyveno 28 Čekijos piliečiai.Migracijos metraštis 2020, Migracijos departamentas prie VRM

Tiek Lietuva, tiek Čekija buvo okupuota Nacių Vokietijos, po karo – SSRS. Čekoslovakija nominaliai liko nepriklausoma, tačiau taip pat Maskvai pavaldi vienpartinė valstybė. Dėl tos priežasties komunistinis Čekoslovakijos režimas pripažino Lietuvą SSRS dalimi.

SSRS pajėgoms brutaliai numalšinus Prahos pavasarį „Santaros-Šviesos“ organizacija nusiuntė protesto rezoliucijas JAV prezidentui D. Eizenhaueriui ir JTO generaliniam sekretoriui Dagui Hameršeldui.Burinskaitė, K., 45 psl. 1968 m. KGB užfiksavo padidėjusį antisovietinių veiksmų skaičių: KGB Alytaus skyrius užregistravo 54 signalus apie priešiškus išsišokimus, o antrąjį 1968 m. pusmetį dėl įvykių Čekoslovakijoje užfiksuoti 37 įvykiai, nors neramumų, skirtingai nei po įvykių Vengrijoje 1956 m., išvengta.Burinskaitė, K., 47 psl. Protestai apsiribojo antisovietiniais užrašais, anoniminiais lapeliais, sovietinių vėliavų nuplėšimais.

1988 m. Prahoje įkurta Čekijos lietuvių bendruomenė (įregistruota oficialiai 1996 m.), pirmuoju pirmininku tapo Mečislovas Maraulas. Bendruomenė turėjo skyrių Brno.

 Santykiai po 1990 m.
1990 m. Čekoslovakijos pilietinė visuomenė ir prezidentas Vaclavas Havelas rėmė Lietuvos nepriklausomybę. Dar 1990 m. kovo 29 d. Čekoslovakijos Prezidentas Vaclavas Havelas parašė laišką Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Pirmininkui Vytautui Landsbergiui ir pasiūlė tarpininkauti tarp Lietuvos ir SSRS vadovų surengiant derybas Prahoje.Svarbesnieji valstybės atstatymo 1990 03 11 – 1992 10 25 įvykiai (Lietuvos Respublikos Seimas) 1990 metų balandžio 26 dieną, Čekoslovakijos studentų parlamentas savo iniciatyva pripažino Lietuvos nepriklausomybę.Almis Grybauskas: V. Havelo idealas buvo vienas – gyvenimas tiesoje (bernardinai.lt) Vaclavas Havelas pirmasis iš užsienio valstybių vadovų dar 1990 m. kovą pakvietė Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos pirmininką Vytautą Landsbergį į Prahą.Buvęs Čekijos prezidentas Vaclavas Havelas gynė ir Lietuvą (delfi.lt) 1990 m. gegužės 30 d. Vytautas Landsbergis su pirmuoju valstybiniu vizitu nuvyko į Prahą, kur susitiko su Čekoslovakijos prezidentu Vaclovu Havelu ir Čekoslovakijos federalinio susirinkimo pirmininku Z.Ičinskiu.Svarbesnieji valstybės atstatymo 1990 03 11 – 1992 10 25 įvykiai (Lietuvos Respublikos Seimas)

1991 m. rugpjūčio 29 d. Čekoslovakija pripažino Lietuvą de jure, o 1991 m. rugsėjo 9 d. atkurti šalių diplomatiniai santykiai. Iki Čekoslovakijos pasidalinimo į dvi valstybes tarp šalių vyriausybių dar spėta pasirašyti įvažiavimo vizų abipusio atsisakymo sutartis. 1993 m. sausio 5 d. Lietuva pripažino po Čekoslovakijos pasidalinimo susikūrusią Čekijos Respubliką (praėjus keturioms dienoms), o 1993 m. sausio 6 d. užmegzti formalūs diplomatiniai santykiai.

Nuo to laiko pasirašytos sutartys: sutartis dėl pajamų ir kapitalo dvigubo apmokestinimo ir fiskalinių pažeidimų išvengimo (pasirašyta 1994 m., ratifikuota 1995 m.), sutartis dėl tarptautinių vežiojimų keliais (1995 m.), sutartis dėl oro susisiekimo (pasirašyta 1997 m., ratifikuota 1999 m.), sutartis dėl socialinės apsaugos (1999 m.), sutartis dėl įslaptintos informacijos abipusės apsaugos (pasirašyta 2000 m., ratifikuota 2001 m.), susitarimas dėl bendradarbiavimo kultūros, švietimo, mokslo, jaunimo reikalų ir sporto srityse (2011 m.), susitarimas dėl abipusio atstovavimo išduodant vizas (2015 m.)Čekija | Dvišalės sutartys | Tarptautinės sutartys | Užsienio politika | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt)

1995 metais įkurta Čekų–lietuvių draugija. 2015–2019 m. Prahoje veikė lituanistinė mokykla „Debesynas“. Prahos ir Brno Masaryko universitetuose veikia baltistikos studijų centrai.

Tarp šalių vadovų yra įvykę keli aukščiausio lygio susitikimai. 2006 m. gegužės 25 d. Lietuvoje lankėsi Čekijos prezidentas Vaclavas Klausas, kur susitiko su Lietuvos prezidentu Valdu Adamkumi, Seimo Pirmininku Viktoru Muntianu ir Ministru Pirmininku Algirdu Brazausku.Į Lietuvą oficialaus vizito pirmą kartą atvyko Čekijos Prezidentas V. Klausas (Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarija) Taip pat 2009 m. Lietuvos prezidentas Valdas Adamkus su valstybiniu vizitu lankėsi Čekijoje, kur susitiko su Čekijos prezidentu Vaclavu Klausu ir premjero pareigas einančiu Mireku TopolanekuV.Adamkų žavėjo čekų svetingumas (delfi.lt).

2019 m. lapkričio mėn. Prahoje atidaryta rekonstruota Lietuvos Respublikos ambasada.Atidaryta rekonstruota Lietuvos ambasada Čekijos sostinėje (Kauno diena)

 Švietimo, mokslo, sporto ir technologiniai mainai ir kultūrinis bendradarbiavimas
Lietuvių kalba čekų rašytojų knygos leidžiamos nuo XX a. trečiojo dešimtmečio. Išversta Liudvyko Aškenazio, Karelo Čapeko, Jano Drdos, Jarmilos Glazarovos, Viteslavo Haleko, Jaroslavo Hašeko, Vaclavo Havelo, Bohumilo Hrabalo, Františeko Hrubino, Josefo Koptos, J. Kozako, Milošo Vaclavo Kratochvilo, Milano Kunderos, Marijos Majerovos, Oldržicho Mikulašeko, Jano Nerudos, Boženos Nemcovos, Vytezslavo Nezvalo, Ivano Olbrachto, Marijos Pujmanovos, Tureko Svatopluko, Franios Šrameko, Vladislavo Vančuros, Jiržio Volkerio ir kitų rašytojų kūrinių. Išleista čekų prozos rinkinys „Besišypsanti mergaitė“ (1936 m.), „Čekų novelės“ (1984 m.).Čekijos literatūra – Visuotinė lietuvių enciklopedija (vle.lt) Čekijos populiarioji kultūra gan žinoma Lietuvoje – garsios čekų dainos Jožin z Bažin melodijos pagrindu buvo kuriamos dainos politinės satyros laidoje „Dviračio žinios“. Taip pat Lietuvos premjerė Ingrida Šimonytė tiek prieš, tiek po tapimo premjere dažnai pacituodavusi iš „Šauniojo kareivio Šveiko nuotykių“.Kodėl I. Šimonytė dar kartą perskaitė „Šauniojo kareivio Šveiko nuotykius”? (delfi.lt)Įdomiausios I.Šimonytės citatos: apie „žolę“, eurą, Šveiką, A.Kubilių ir gyvenimo prasmę (15min.lt)

Tarp Kauno ir Brno nuo 1994 m. sudaryta miestų partnerystės sutartis.

Lietuvos ir Čekijos vyrų futbolo rinktinės iki 2021 m. gruodžio yra tarpusavyje sužaidusios 7 rungtynes

Tas tiesas mes visi galime susirasti oficialiose ataskaitose, tos tiesos bado akis, jeigu nemeluojame patys sau, bet mes meluojame, nes tingime pasidomėti, o vietoje to tik tvindome savo aplinką visokiomis kvailystėmis a la „visa valdžia vagys”, „valdininkai surijo biudžetą”, „Seimas blogai dirba, todėl aš blogai gyvenu”.
Šie „Pasivaikščiojimai“ su Ingrida Šimonyte – vaistai nuo kvailumo ir aklumo. Jame nesunkiai sužinosime, kur dingsta didžioji mūsų biudžeto dalis, kaip mes norime vienas kitam prieštaraujančių dalykų, kokio tipo valstybė ir visuomenė esame ir kad... gyventi Lietuvoje išties yra gerai. Todėl Ingrida ir susiejo savo likimą su Lietuva, o nesusiviliojo brangiais pasiūlymais iš tarptautinių korporacijų. O tokių pasiūlymų buvo, nes pašnekovė – aukščiausios klasės profesionalė, atsakingai kalbanti ir sakanti tik tai, ką tikrai žino.
Na, kad ir – ji perskaitė visus „Šauniojo kareivio Šveiko nuotykius” dar kartą tik tam, kad įrodytų, jog Šveikas niekada nesakė frazės, kad „vyriausybė, pabranginusi alų, pasmerkta žlugti”. Ši frazė – kažkieno išsigalvojimas. Kaip ir daugelis kitų dalykų, kuriuos mes tariamės žiną...
Šiandien Ingrida Šimonytė – Lietuvos banko valdytojo pavaduotoja. Tad, be abejo, bus klausimas ir apie tai, ar mums reikia euro.
Šviesią dieną Vilniuje – Ryčio Zemkausko „Pasivaikščiojimai su Ingrida Šimonyte”.
Daugiau naujienų – „Facebooke“.
Viktorija Jakučinskaitė apie maudynes atšalus orams: įrodai sau dar kartą, kad esi galingesnis negu galvoji
Rudeniui įsibėgėjus grįžo čiaudulys ir virusai, bet žinomos žvaigždės rado būdą, kaip su...
Arvydo Anušausko žmona – apie pogimdyvinę depresiją, įskaudinusį skandalą ir jausmą, kai sužinojo, kad karas tikrai bus
27-eriais metais jaunesnė už vyrą, Krašto apsaugos ministrą Arvydą Anušauską, Lina...
Gintarė Gurevičiūtė: po nutrūkusių sužadėtuvių labai bijojau likti viena (1)
LNK televizijos laidos „Bus visko“ vedėja ir kūrėja Gintarė Gurevičiūtė , įvėpta...
Dvarininkas Mindaugas Šventoraitis: gyvensiu iki 101 metų, tik ką gimusį sūnų tikrai spėsiu užauginti
Viena spalvingiausių ir įdomiausių šalies porų – į septintą dešimtį įžengęs dvarininkas...
„X faktoriaus“ scenoje – teisėjus sužavėjusi reperė, talentingas italas ir žinomi veidai
Sekmadienį žiūrovai išvydo jau trečiąją muzikinio TV3 projekto „X faktorius“ laidą. Kaip...
Top naujienos
Rusų ekonomistas: šalis pralaimi energetinį karą, laukia itin rimtos problemos (3)
Vakarų šalis sušaldyti grasinanti, dujų tiekimą nutraukusi Rusija pati taps pradėto...
Už korėjiečio ištekėjusi lietuvė Agata: iš pradžių negalėjau patikėti savo akimis, bet paskui ir aš tokia tapau
Įspūdinga lietuvės ir korėjiečio pora, į kurią atsisuka visi ne tik Pietų Korėjoje, bet ir...
Prieš masines atakas Ukraina sulaukė netikėtų žinių iš rusų karių (9)
Dalis rusų karių pirmadienį nesutiko vykdyti įsakymo dėl masinio Ukrainos apšaudymo raketomis....
Metų seklys. Ofšorinė įmonė ir šimtai tūkst. nesumokėtų mokesčių – kaip godūs automobilių prekeiviai pateko į policininkų rankas
„Delfi“, bendradarbiaudamas su Lietuvos policija , tęsia kasmetinį pasakojimų ciklą „Metų...
Po Šimašiaus idėjos pataupyti – viešas Malinausko kirtis: mere, jūs nesutaupėte nei cento, nebūkime idiotais (1)
Nors dar kiek ankstoka, kalėdinių eglučių tema Lietuvoje įsisuko kaip reikiant: pirmiausia...
Taškas, pažymėtas krauju: „Real“ paskutinę minutę nuliūdino „Šachtar“ sirgalius
Antradienį vakare Madrido „Real“ turėjo gelbėtis nuo pirmosios nesėkmės šiame sezone:...
Niekaip negalite atsikratyti riebalų nuo pilvo? Dietologė pasakė, ką darote ne taip
Nors paplūdimio sezonas jau seniai baigėsi, o aplinkiniai mėgsta pajuokauti, kad artėjant žiemai...
Anticiklonas Lietuvoje dar labiau stiprės: šalnos pasirodys daugelyje šalies miestų
Trečiadienio naktį Lietuvoje atmosferos slėgis kils ir formuosis anticiklonas. Aukštesnio...
Žiniasklaida skelbia apie netikėtą Musko ir Putino pokalbį Muskas paneigė, kad kalbėjosi su Putinu (8)
Elonas Muskas, prieš paskelbdamas savo skandalingas „Twitter“ žinutes apie Ukrainą, tiesiogiai...
20 metų lauktos romantiškos atostogos virto košmaru: vyras parodė tikrąjį veidą
„Sakoma, kad santykių pradžioje reikia leistis į kelionę su mylimu žmogumi. Sakoma, kad tada...


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0246.jsonl--Q63996753--Santykiai Lietuvos okupacijos metais-2--lt-0246-287

Čekijos ir Lietuvos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0246.jsonl--Q63996753--Santykiai Lietuvos okupacijos metais-2--lt-0246-293

Čekijos ir Lietuvos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0246.jsonl--Q63996753--Santykiai Lietuvos okupacijos metais-2--lt-0246-294

Čekijos ir Lietuvos santykiai


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0246.jsonl--Q63996753--Santykiai Lietuvos okupacijos metais-2--lt-0246-290

Čekijos ir Lietuvos santykiai

Tiek Lietuva, tiek Čekija buvo okupuota Nacių Vokietijos, po karo – SSRS. Čekoslovakija nominaliai liko nepriklausoma, tačiau taip pat Maskvai pavaldi vienpartinė valstybė. Dėl tos priežasties komunistinis Čekoslovakijos režimas pripažino Lietuvą SSRS dalimi.

SSRS pajėgoms brutaliai numalšinus Prahos pavasarį „Santaros-Šviesos“ organizacija nusiuntė protesto rezoliucijas JAV prezidentui D. Eizenhaueriui ir JTO generaliniam sekretoriui Dagui Hameršeldui.Burinskaitė, K., 45 psl. 1968 m. KGB užfiksavo padidėjusį antisovietinių veiksmų skaičių: KGB Alytaus skyrius užregistravo 54 signalus apie priešiškus išsišokimus, o antrąjį 1968 m. pusmetį dėl įvykių Čekoslovakijoje užfiksuoti 37 įvykiai, nors neramumų, skirtingai nei po įvykių Vengrijoje 1956 m., išvengta.Burinskaitė, K., 47 psl. Protestai apsiribojo antisovietiniais užrašais, anoniminiais lapeliais, sovietinių vėliavų nuplėšimais.

1988 m. Prahoje įkurta Čekijos lietuvių bendruomenė (įregistruota oficialiai 1996 m.), pirmuoju pirmininku tapo Mečislovas Maraulas. Bendruomenė turėjo skyrių Brno.

 Santykiai po 1990 m.
1990 m. Čekoslovakijos pilietinė visuomenė ir prezidentas Vaclavas Havelas rėmė Lietuvos nepriklausomybę. Dar 1990 m. kovo 29 d. Čekoslovakijos Prezidentas Vaclavas Havelas parašė laišką Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Pirmininkui Vytautui Landsbergiui ir pasiūlė tarpininkauti tarp Lietuvos ir SSRS vadovų surengiant derybas Prahoje.Svarbesnieji valstybės atstatymo 1990 03 11 – 1992 10 25 įvykiai (Lietuvos Respublikos Seimas) 1990 metų balandžio 26 dieną, Čekoslovakijos studentų parlamentas savo iniciatyva pripažino Lietuvos nepriklausomybę.Almis Grybauskas: V. Havelo idealas buvo vienas – gyvenimas tiesoje (bernardinai.lt) Vaclavas Havelas pirmasis iš užsienio valstybių vadovų dar 1990 m. kovą pakvietė Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos pirmininką Vytautą Landsbergį į Prahą.Buvęs Čekijos prezidentas Vaclavas Havelas gynė ir Lietuvą (delfi.lt) 1990 m. gegužės 30 d. Vytautas Landsbergis su pirmuoju valstybiniu vizitu nuvyko į Prahą, kur susitiko su Čekoslovakijos prezidentu Vaclovu Havelu ir Čekoslovakijos federalinio susirinkimo pirmininku Z.Ičinskiu.Svarbesnieji valstybės atstatymo 1990 03 11 – 1992 10 25 įvykiai (Lietuvos Respublikos Seimas)

1991 m. rugpjūčio 29 d. Čekoslovakija pripažino Lietuvą de jure, o 1991 m. rugsėjo 9 d. atkurti šalių diplomatiniai santykiai. Iki Čekoslovakijos pasidalinimo į dvi valstybes tarp šalių vyriausybių dar spėta pasirašyti įvažiavimo vizų abipusio atsisakymo sutartis. 1993 m. sausio 5 d. Lietuva pripažino po Čekoslovakijos pasidalinimo susikūrusią Čekijos Respubliką (praėjus keturioms dienoms), o 1993 m. sausio 6 d. užmegzti formalūs diplomatiniai santykiai.

Nuo to laiko pasirašytos sutartys: sutartis dėl pajamų ir kapitalo dvigubo apmokestinimo ir fiskalinių pažeidimų išvengimo (pasirašyta 1994 m., ratifikuota 1995 m.), sutartis dėl tarptautinių vežiojimų keliais (1995 m.), sutartis dėl oro susisiekimo (pasirašyta 1997 m., ratifikuota 1999 m.), sutartis dėl socialinės apsaugos (1999 m.), sutartis dėl įslaptintos informacijos abipusės apsaugos (pasirašyta 2000 m., ratifikuota 2001 m.), susitarimas dėl bendradarbiavimo kultūros, švietimo, mokslo, jaunimo reikalų ir sporto srityse (2011 m.), susitarimas dėl abipusio atstovavimo išduodant vizas (2015 m.)Čekija | Dvišalės sutartys | Tarptautinės sutartys | Užsienio politika | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt)

1995 metais įkurta Čekų–lietuvių draugija. 2015–2019 m. Prahoje veikė lituanistinė mokykla „Debesynas“. Prahos ir Brno Masaryko universitetuose veikia baltistikos studijų centrai.

Tarp šalių vadovų yra įvykę keli aukščiausio lygio susitikimai. 2006 m. gegužės 25 d. Lietuvoje lankėsi Čekijos prezidentas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0246.jsonl--Q63996753--Santykiai Lietuvos okupacijos metais-2--lt-0246-292

Čekijos ir Lietuvos santykiai

Tiek Lietuva, tiek Čekija buvo okupuota Nacių Vokietijos, po karo – SSRS. Čekoslovakija nominaliai liko nepriklausoma, tačiau taip pat Maskvai pavaldi vienpartinė valstybė. Dėl tos priežasties komunistinis Čekoslovakijos režimas pripažino Lietuvą SSRS dalimi.

SSRS pajėgoms brutaliai numalšinus Prahos pavasarį „Santaros-Šviesos“ organizacija nusiuntė protesto rezoliucijas JAV prezidentui D. Eizenhaueriui ir JTO generaliniam sekretoriui Dagui Hameršeldui.Burinskaitė, K., 45 psl. 1968 m. KGB užfiksavo padidėjusį antisovietinių veiksmų skaičių: KGB Alytaus skyrius užregistravo 54 signalus apie priešiškus išsišokimus, o antrąjį 1968 m. pusmetį dėl įvykių Čekoslovakijoje užfiksuoti 37 įvykiai, nors neramumų, skirtingai nei po įvykių Vengrijoje 1956 m., išvengta.Burinskaitė, K., 47 psl. Protestai apsiribojo antisovietiniais užrašais, anoniminiais lapeliais, sovietinių vėliavų nuplėšimais.

1988 m. Prahoje įkurta Čekijos lietuvių bendruomenė (įregistruota oficialiai 1996 m.), pirmuoju pirmininku tapo Mečislovas Maraulas. Bendruomenė turėjo skyrių Brno.

 Santykiai po 1990 m.
1990 m. Čekoslovakijos pilietinė visuomenė ir prezidentas Vaclavas Havelas rėmė Lietuvos nepriklausomybę. Dar 1990 m. kovo 29 d. Čekoslovakijos Prezidentas Vaclavas Havelas parašė laišką Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Pirmininkui Vytautui Landsbergiui ir pasiūlė tarpininkauti tarp Lietuvos ir SSRS vadovų surengiant derybas Prahoje.Svarbesnieji valstybės atstatymo 1990 03 11 – 1992 10 25 įvykiai (Lietuvos Respublikos Seimas) 1990 metų balandžio 26 dieną, Čekoslovakijos studentų parlamentas savo iniciatyva pripažino Lietuvos nepriklausomybę.Almis Grybauskas: V. Havelo idealas buvo vienas – gyvenimas tiesoje (bernardinai.lt) Vaclavas Havelas pirmasis iš užsienio valstybių vadovų dar 1990 m. kovą pakvietė Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos pirmininką Vytautą Landsbergį į Prahą.Buvęs Čekijos prezidentas Vaclavas Havelas gynė ir Lietuvą (delfi.lt) 1990 m. gegužės 30 d. Vytautas Landsbergis su pirmuoju valstybiniu vizitu nuvyko į Prahą, kur susitiko su Čekoslovakijos prezidentu Vaclovu Havelu ir Čekoslovakijos federalinio susirinkimo pirmininku Z.Ičinskiu.Svarbesnieji valstybės atstatymo 1990 03 11 – 1992 10 25 įvykiai (Lietuvos Respublikos Seimas)

1991 m. rugpjūčio 29 d. Čekoslovakija pripažino Lietuvą de jure, o 1991 m. rugsėjo 9 d. atkurti šalių diplomatiniai santykiai. Iki Čekoslovakijos pasidalinimo į dvi valstybes tarp šalių vyriausybių dar spėta pasirašyti įvažiavimo vizų abipusio atsisakymo sutartis. 1993 m. sausio 5 d. Lietuva pripažino po Čekoslovakijos pasidalinimo susikūrusią Čekijos Respubliką (praėjus keturioms dienoms), o 1993 m. sausio 6 d. užmegzti formalūs diplomatiniai santykiai.

Nuo to laiko pasirašytos sutartys: sutartis dėl pajamų ir kapitalo dvigubo apmokestinimo ir fiskalinių pažeidimų išvengimo (pasirašyta 1994 m., ratifikuota 1995 m.), sutartis dėl tarptautinių vežiojimų keliais (1995 m.), sutartis dėl oro susisiekimo (pasirašyta 1997 m., ratifikuota 1999 m.), sutartis dėl socialinės apsaugos (1999 m.), sutartis dėl įslaptintos informacijos abipusės apsaugos (pasirašyta 2000 m., ratifikuota 2001 m.), susitarimas dėl bendradarbiavimo kultūros, švietimo, mokslo, jaunimo reikalų ir sporto srityse (2011 m.), susitarimas dėl abipusio atstovavimo išduodant vizas (2015 m.)Čekija | Dvišalės sutartys | Tarptautinės sutartys | Užsienio politika | Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija (urm.lt)

1995 metais įkurta Čekų–lietuvių draugija. 2015–2019 m. Prahoje veikė lituanistinė mokykla „Debesynas“. Prahos ir Brno Masaryko universitetuose veikia baltistikos studijų centrai.

Tarp šalių vadovų yra įvykę keli aukščiausio lygio susitikimai. 2006 m. gegužės 25 d. Lietuvoje lankėsi Čekijos prezidentas Vaclavas Klausas, kur susitiko su Lietuvos prezidentu Valdu Adamkumi, Seimo Pirmininku Viktoru Muntianu ir Ministru Pirmininku Algirdu Brazausku.Į Lietuvą oficialaus vizito pirmą kartą atvyko Čekijos Prezidentas V. Klausas (Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarija) Taip pat 2009 m. Lietuvos prezidentas Valdas Adamkus su valstybiniu vizitu lankėsi Čekijoje, kur susitiko su Čekijos prezidentu Vaclavu Klausu ir premjero pareigas einančiu Mireku TopolanekuV.Adamkų žavėjo čekų svetingumas (delfi.lt).


2022 m. Rusijos invazija į Ukrainą

2022 m. Rusijos invazija į Ukrainą – 2022 m. vasario 24 d. Rusijos prezidento Vladimiro Putino nurodymu pradėta Rusijos ginkluotųjų pajėgų karinė invazija į Ukrainą. Prasidėjo nuo konflikto 2014 m., ukrainiečiams nuvertus prorusišką prezidentą Viktorą Janukovyčių.

Dar 2021 m. kovą prie sienos tarp Rusijos ir Ukrainos, Baltarusijoje ir 2014 m. Rusijos aneksuotame Kryme pradėtos telkti Rusijos ginkluotosios pajėgos. Situacija gerokai paaštrėjo 2022 m. vasario 21 d. Rusijai oficialiai įvedus savo karius į Donecko Liaudies Respubliką ir Luhansko Liaudies Respubliką, kurias Rusija pripažino esant nepriklausomasRusija pripažino separatistines „respublikas“: į Donbasą atsiųsti rusų kariai, priskiriant joms ne tik faktiškai esančias, tačiau ir Ukrainai pavaldžias teritorijas.

Anot Ukrainos, kovo 7 d. duomenimis, Ukrainos ginkluotosioms pajėgoms pavyko neutralizuoti iki 46 000 Rusijos pajėgų karių. Tai apėmė žuvusius, sužeistus ir paimtus į nelaisvę rusus. Kovo 22 d. neįvardintas Vakarų pareigūnas BBC sakė, kad „pagrįstais duomenimis“ Ukrainoje žuvo apie 10 tūkst. rusų karių. Jis taip pat teigė, kad dar apie 30–40 tūkst. Rusijos karių veikiausiai yra sužeisti ir iškritę iš rikiuotės. Vasario 24 d. invazijos metu Rusijos armiją sudarė 145 tūkstančiai sausumos pajėgų žmonių.https://www.lrt.lt/naujienos/pasaulyje/6/1636865/putino-karas-ukrainoje-baigesi-treciasis-derybu-raundas-rusija-mete-beveik-100-proc-sutelktu-pajegu

Tai didžiausias karinis konfliktas Europoje nuo Antrojo pasaulinio karo. Be to, ši karinė invazija sukėlė didžiausią Europos migracinę krizę nuo II pasaulinio karo – per pirmą savaitę Ukrainą paliko virš 1 milijono gyventojų.Ukraine has fastest-growing refugee crisis since second world war, says UN March 2, 2022 Russia-Ukraine news Per dvi savaites šis skaičius viršijo 2 milijonus žmonių,Moscow accused of targeting civilians fleeing Ukrainian cities - as it happened Ukraine has fastest-growing refugee crisis since second world war, says UN o per mėnesį — 3,67 mln. Kovo 20 d. duomenimis, daugiau nei 10 milijonų Ukrainos gyventojų paliko savo namus ir tai tapo didžiausia pabėgėlių krize šiuolaikinėje istorijoje.As it happened: Ukrainian resilience making Russia reassess - negotiator

Stačiatikių bažnyčia nebuvo vieninga. Vasario 23 d., dar prieš prasidedant karinei invazijai, patriarchas Kirilas teigė, jog V. Putino armijos veiksmai atspindi „evangelišką meilę artimui ir ištikimybę tiesos, bei Dievo idealams“, tačiau kiti patriarchai (Metropolitas Onufrijus, Patriarchas Epifanijus Dumenka) šį karą pavadino sunkia nuodėme ir teigė, jog „plečiama agresija, prisidengiant stačiatikių gynimo retorika“.

Krymo musulmonų muftijus Aideras Rustemovas paragino bendratikius dezertyruoti iš rusų armijos, užuot kovojus prieš kitus musulmonus, ginančius Ukrainą bei savo „namus, šeimas bei garbę.“Putin’s troops enter Ukraine, despite prayers for peace and threats of retaliation

Romos popiežius Pranciškus pasmerkė karą Ukrainoje bei tuos kurie jį sukėlė, per kuriuos ten „upės ašarų bei kraujo teka“, tačiau niekur konkrečiai neįvardino Rusijos. Jis visgi pasakė, jog čia karas ir siūlymai vadinti tai tik „karine operacija“ nepriimtini. Philip Pullella (2022). Analysis: Naming and shaming Russia not part of pope's diplomatic playbook, experts say. reuters.com Popiežius 40 minučių nuotoliniu būdu kalbėjo su patriarchu Kirilu. Anot popiežiaus, pirmąsias 20 minučių patriarchas skaitė iš kortelės karą teisinančias priežastis. Aš apie tai nieko nesuprantu,— atsakė popiežius,— mes ne valdiški dvasininkai, mes turime vartoti Jėzaus kalbą, ne politikos. The Russian Orthodox Church has issued a statement criticising Pope Francis, saying that the Pope misrepresented the last conversation he had with Patriarch Kirill of Moscow. theguardian.com Popiežius kvietė patriarchą Kirilą nebūti V.Putino patarnautoju ir jo „altoriaus berneliu“, už ką Rusijos stačiatikų bažnyčia oficialiai išreiškė pasipiktimą dėl „netinkamo tono“ bet ne turinio., . Guy Faulconbridge (2022) Russian Orthodox Church scolds Pope Francis after 'Putin's altar boy' remark. swissinfo.ch Kita vertus, Popiežius Pranciškus apkaltino NATO, kurios „lojimas“ „prie Rusijos durų“ esą galėjęs paskatinti Rusijos į Ukrainą. Taip pat jis pasiūlė Vladimirui Putinui susitikti Maskvoje, tačiau atsakymo negavo.Popiežius sako, kad NATO galėjo paskatinti Rusijos invaziją į Ukrainą (Verslo žinios)

Rusijos karą Ukrainoje viešai pasmerkė ir dauguma religinių bendruomenių Lietuvoje, įskaitant Lietuvos stačiatikių bažnyčios, pavaldžią Maskvos patriarchatui; kovo 2 d. buvo surengtas maldos vakaras už Ukrainą, kuriame dalyvavo Lietuvos katalikų, liuteronų ir stačiatikių bažnyčių atstovai.Lietuvos stačiatikių bažnyčia: smerkiame karą prieš Ukrainą (LRT.lt) Vilniaus ir Lietuvos metropolitas, ortodoksų arkivyskupas Inokentijus laišku kreipėsi, tvirtindamas, kad Ortodoksų Bažnyčia Lietuvoje ryžtingai smerkia Rusijos karą prieš Ukrainą ir kad nesutinka su savo patriarcho Kirilo pasisakymais dėl vykstančio karo. Ortodoksų metropolitas: Nesutinkame su patriarcho Kirilo pasisakymais, sieksime didesnės nepriklausomybės (Voruta.lt) Kita vertus, arkivyskupas Inokentijus atleido tris stačiatikių kunigus, nenorėjusius minėti Maskvos patriarcho Kirilo, kaip Bažnyčios galvos, vardo pamaldose ir galimai svarsčiusius apie Lietuvos ortodoksų atsiskyrimą nuo Maskvos patriarchato ir prisjungimo prie Konstantinopolio. Iš viso buvo suspenduotos penkių kunigų (Gintaro Sungailos, Vitalijaus Mockaus, Vladimiro Seliavko, Georgijaus Ananjevo ir Vitalio Dauparo) pareigos.Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą Bažnyčios teismui (diena.lt

-
- BNS inf.
-
-
- Teksto dydis:
- Spausdinti
- Metropolitas Inokentijus
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
- Ortodoksų vadovas perdavė atsiskirti nuo Maskvos siekiančio kunigo bylą...
Lietuvos ortodoksų bažnyčios metropolitas Inokentijus perdavė vieno iš kunigų, siekiančių atsiskirti nuo Maskvos patriarchato, Gintaro Sungailos bylą nagrinėti Bažnyčios teismui.
Teisme bus sprendžiama dėl kunigystės rango dvasininkui panaikinimo, pranešė Lietuvos ortodoksų bažnyčia.
G. Sungailos ir kitų keturių kunigų – Vitalijaus Mockaus, Vladimiro Seliavko, Georgijaus Ananjevo ir Vitalio Dauparo – kaip kunigų pareigos antradienį buvo suspenduotos.
Kaip nurodė Bažnyčia, tai padaryta „už priesaikos sulaužymą ir paniekinimą“ bei kitus kanonams prieštaraujančius veiksmus.
Šie kunigai kritikavo Rusijos invaziją į Ukrainą ir Rusijos ortodoksų bažnyčios paramą šiems veiksmams.
Pasak dvasininkų, būtent dėl to jie ir sulaukė Bažnyčios sankcijų, tačiau Lietuvos ortodoksų vadovai tai neigia.
Kaip BNS sakė G. Sungaila, šie Bažnyčios veiksmai yra „prasidėjusių represijų dėl kritikos patriarchui Kirilui tęsinys“.
Jei sakys, kad verta gintis, aš ginsiuosi.
„Bandoma mus nutildyti. (...) Ir tai, ką jie daro, daro su procedūriniais pažeidimais. Šiandien jie man atsiuntė elektroniniu paštu įsaką, tačiau jame nenurodyta, kokius kanonus aš pažeidžiau“, – kalbėjo jis.
Kunigo teigimu, dvasininkai pareigų suspendavimą skųs Konstantinopolio patriarchui, nes „Maskvos patriarchas yra viena iš šalių, dėl konflikto su juo viskas vyksta“.
Jis taip pat sako, kad dėl Bažnyčios teismui perduotos savo bylos irgi tarsis su Konstantinopolio patriarchatu.
„Jei sakys, kad verta gintis, aš ginsiuosi“, – kalbėjo G. Sungaila.
Dalis dvasininkų kreipėsi į Konstantinopolio patriarchą, kad galėtų tapti šios metropolijos dalimi.
Trakų vyskupas: durys lieka atidarytos
Vėliau žurnalistams komentuodamas metropolito Inokentijaus sprendimą Trakų vyskupas Amvrosijus sakė, jog kunigai pažeidė kanonus, bažnytinę discipliną ir skaldė bažnyčią skleisdami „melagingus pareiškimus, šmeižiančius Rusijos ortodoksų bažnyčią, Maskvos patriarchatą, ortodoksų dvasininkiją ir Lietuvos tikinčiuosius ortodoksus“.
„Kas dėl Sungailos, matome, kad jis aktyviausiai iš visų komentavo, galima sakyti, puolė ir dalyvavo mūsų bažnyčios diskreditacijos kampanijoje. Viskas, kas sakyta ir daroma, buvo daryta be mūsų ekscelencijos palaiminimo (...). Pagrindinė sprendimo priežastis – jų kunigiškos priesaikos sulaužymas“, – teigė vyskupas.
Pasak jo, Lietuvos „ortodoksu bažnyčia smerkia Rusijos agresiją“, tai yra konstatavęs ir metropolitas Inokentijus. Todėl kunigų pareiškimai, jog yra persekiojami už pažiūras, „vienas atviriausių melų“, nes atskilusių kunigų ir pačios bažnyčios pažiūros dėl karo sutampa.
Trakų vyskupas Amvrosijus. P. Peleckio / BNS nuotr.
Kartu jis akcentavo, kad šiems kunigams „durys yra atidarytos“, t.y. jie būtų priimti atgal į bažnyčią, jei atgailautų už nusižengimus.
Lietuvos ortodoksų bažnyčios atstovas sakė, kad kunigo G. Sungailos noras skųsti metropolito sprendimą Konstantinopolio patriarchatui „yra jo teisė“. Jis patikino, kad nuobauda yra savarankiškas metropolito Inokentijaus sprendimas.
Kiek gali trukti visa kunigystės rango panaikinimo procedūra, vyskupas pasakyti negalėjo.
Kartu jis aiškino, jog atskilusių dvasininkų siekis pakeisti patriarchatą yra įmanomas, tačiau sunkiai įgyvendinamas.
„Jie bando aiškinti, kad pakeisti jurisdikciją yra panašiai, kaip mes vaikščiojome pirkti pieno į „Maximą“, dabar į „Iki“ vaikščiosime. Maždaug toks požiūris, bando taip klaidinti visuomenę. Bet jei įsigilinsite į kanonus, suprasite, kad atėjimas į kitos autokefalinės bažnyčios teritoriją, jis taip nėra daromas. Tai ką jie daro – kanoninis nusižengimas“, – kalbėjo Amvrosijus.
Pasak vyskupo, dėl tokių sprendimų turi vykti tarpbažnytinis susitarimas.
„Tai įmanoma, bet tikrai ne revoliucijos tvarka. Ir tikrai tai nėra bendravimo objektas ir tema su atskalūnais“, – kalbėjo dvasininkas.
Vyskupas tikino nebijantis tikinčiųjų ortodoksų bendruomenės skilimo, nepaisant kelis šimtus surinktų parašų, palaikančių kunigus – jo žodžiais, didelė dalis pasirašančiųjų netgi nėra ortodoksų bažnyčios nariai.
„Labai įdomu, kai katalikai ar kiti, net netikintys žmonės, nori, kad ateitų Konstantinopolis? Čia – labai neaišku, kaip tai vyksta. Matome, kad nėra didelio skaičiaus parapijiečių, kurie norėtų eiti kartu su tais atskalūnais“, – konstatavo vyskupas.
Lietuvos stačiatikių bažnyčia yra viena iš devynių tradicinių religinių bendruomenių Lietuvoje. Ji turi metropolijos titulą, priklauso Maskvos ir Visos Rusios patriarchatui.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
Galerijos
- A. Dulkys: 2023 metais medikų algas numatyta didinti 8 proc.1
2023 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžete numatyta lėšų didesniems medikų atlyginimams – jie turėtų augti 8 proc., sako sveikatos apsaugos ministras Arūnas Dulkys. ...
- Ministrė įvardijo, kiek kitąmet augs atlyginimai biudžetinio sektoriaus darbuotojams3
Seimas antradienį ėmėsi Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (SADM) siūlymo pareiginės algos bazinį dydį, pagal kurį skaičiuojamas politikų, teisėjų, pareigūnų, tarnautojų ir biudžetininkų darbo užmokestis, kitais metais didinti penkiai...
- Generalinė prokurorė: šiuo metu nėra nė vieno prokuroro, jaunesnio nei 30 metų7
Kitiems metams numatytas papildomas lėšas prokuratūra turės išleisti padengti iki šiol susidariusias skolas, teigia generalinė prokurorė. ...
- Ministrė su diplomatais sutarė populiarinti vokiečių ir prancūzų kalbas mokyklose3
Švietimo, mokslo ir sporto ministrė su Vokietijos bei Prancūzijos diplomatais ir institutų atstovais Lietuvoje aptarė galimybes populiarinti šių valstybių kalbas Lietuvos mokyklose. ...
- Tarp Lietuvos genocido centro ir darbuotojos patvirtinta taikos sutartis1
Vilniaus apygardos administracinis teismas nutraukė administracinę bylą tarp Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro (LGGRTC) bei jo darbuotojos ir patvirtino jų taikos sutartį, antradienį pranešė teismas. ...
- Pinigų Kalėdoms Vilnius šiemet netaškys: rinksis kuklesnę eglę?2
Pasklidus žiniai ir kilus žmonių pasipiktinimui, kad šiųmetė kalėdinė Vilniaus eglė gali kainuoti rekordinę 250 tūkst. eurų sumą, sostinės meras Remigijus Šimašius paskelbė, kad savivaldybė svarsto rinktis kuklesnę eglutę....
- Vilniuje veikiantis EHU priėmė beveik dvigubai daugiau pirmakursių2
Vilniuje veikiantis baltarusiškas Europos humanitarinis universitetas (EHU) šiemet priėmė 631 pirmakursį, tai yra beveik dukart daugiau nei pernai, antradienį pranešė aukštoji mokykla. ...
- Kitąmet daugiau pinigų gaus policija, ugniagesiai, pasieniečiai, VSD ir STT lėšos mažėja
Kitų metų biudžeto projekte numatyti asignavimai didėja Policijos departamentui, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui (PAGD), Valstybės sienos apsaugos tarnybai (VSAT), BNS nurodė Vidaus reikalų ministerija. ...
- Avarinės būklės užtvanką Panevėžyje tikimasi suremontuoti dar šiemet
Vasarą avariją patyrusią Panevėžio „Ekrano“ marių užtvanką tikimasi suremontuoti dar šiemet, bus gaminamos naujos vandens sulaikymo konstrukcijos. ...
- Apsileidėlius vis tiek tramdys: Klaipėda rado būdą, kaip išspręsti teisinį rebusą?3
Per ketverius metus Vyriausybė taip ir neįgaliojo jokios jai pavaldžios institucijos, kad ši nustatytų apleistų pastatų kriterijus visoms šalies savivaldybėms. Dėl to faktiškai tapo neįmanoma pareikalauti, kad neprižiūrimų stat...


2022 m. Rusijos invazija į Ukrainą

Stačiatikių bažnyčia nebuvo vieninga. Vasario 23 d., dar prieš prasidedant karinei invazijai, patriarchas Kirilas teigė, jog V. Putino armijos veiksmai atspindi „evangelišką meilę artimui ir ištikimybę tiesos, bei Dievo idealams“, tačiau kiti patriarchai (Metropolitas Onufrijus, Patriarchas Epifanijus Dumenka) šį karą pavadino sunkia nuodėme ir teigė, jog „plečiama agresija, prisidengiant stačiatikių gynimo retorika“.

Krymo musulmonų muftijus Aideras Rustemovas paragino bendratikius dezertyruoti iš rusų armijos, užuot kovojus prieš kitus musulmonus, ginančius Ukrainą bei savo „namus, šeimas bei garbę.“Putin’s troops enter Ukraine, despite prayers for peace and threats of retaliation

Romos popiežius Pranciškus pasmerkė karą Ukrainoje bei tuos kurie jį sukėlė, per kuriuos ten „upės ašarų bei kraujo teka“, tačiau niekur konkrečiai neįvardino Rusijos. Jis visgi pasakė, jog čia karas ir siūlymai vadinti tai tik „karine operacija“ nepriimtini. Philip Pullella (2022). Analysis: Naming and shaming Russia not part of pope's diplomatic playbook, experts say. reuters.com Popiežius 40 minučių nuotoliniu būdu kalbėjo su patriarchu Kirilu. Anot popiežiaus, pirmąsias 20 minučių patriarchas skaitė iš kortelės karą teisinančias priežastis. Aš apie tai nieko nesuprantu,— atsakė popiežius,— mes ne valdiški dvasininkai, mes turime vartoti Jėzaus kalbą, ne politikos. The Russian Orthodox Church has issued a statement criticising Pope Francis, saying that the Pope misrepresented the last conversation he had with Patriarch Kirill of Moscow. theguardian.com Popiežius kvietė patriarchą Kirilą nebūti V.Putino patarnautoju ir jo „altoriaus berneliu“, už ką Rusijos stačiatikų bažnyčia oficialiai išreiškė pasipiktimą dėl „netinkamo tono“ bet ne turinio., . Guy Faulconbridge (2022) Russian Orthodox Church scolds Pope Francis after 'Putin's altar boy' remark. swissinfo.ch Kita vertus, Popiežius Pranciškus apkaltino NATO, kurios „lojimas“ „prie Rusijos durų“


2022 m. Rusijos invazija į Ukrainą

Stačiatikių bažnyčia nebuvo vieninga. Vasario 23 d., dar prieš prasidedant karinei invazijai, patriarchas Kirilas teigė, jog V. Putino armijos veiksmai atspindi „evangelišką meilę artimui ir ištikimybę tiesos, bei Dievo idealams“, tačiau kiti patriarchai (Metropolitas Onufrijus, Patriarchas Epifanijus Dumenka) šį karą pavadino sunkia nuodėme ir teigė, jog „plečiama agresija, prisidengiant stačiatikių gynimo retorika“.

Krymo musulmonų muftijus Aideras Rustemovas paragino bendratikius dezertyruoti iš rusų armijos, užuot kovojus prieš kitus musulmonus, ginančius Ukrainą bei savo „namus, šeimas bei garbę.“Putin’s troops enter Ukraine, despite prayers for peace and threats of retaliation

Romos popiežius Pranciškus pasmerkė karą Ukrainoje bei tuos kurie jį sukėlė, per kuriuos ten „upės ašarų bei kraujo teka“, tačiau niekur konkrečiai neįvardino Rusijos. Jis visgi pasakė, jog čia karas ir siūlymai vadinti tai tik „karine operacija“ nepriimtini. Philip Pullella (2022). Analysis: Naming and shaming Russia not part of pope's diplomatic playbook, experts say. reuters.com Popiežius 40 minučių nuotoliniu būdu kalbėjo su patriarchu Kirilu. Anot popiežiaus, pirmąsias 20 minučių patriarchas skaitė iš kortelės karą teisinančias priežastis. Aš apie tai nieko nesuprantu,— atsakė popiežius,— mes ne valdiški dvasininkai, mes turime vartoti Jėzaus kalbą, ne politikos. The Russian Orthodox Church has issued a statement criticising Pope Francis, saying that the Pope misrepresented the last conversation he had with Patriarch Kirill of Moscow. theguardian.com Popiežius kvietė patriarchą Kirilą nebūti V.Putino patarnautoju ir jo „altoriaus berneliu“, už ką Rusijos stačiatikų bažnyčia oficialiai išreiškė pasipiktimą dėl „netinkamo tono“ bet ne turinio., . Guy Faulconbridge (2022) Russian Orthodox Church scolds Pope Francis after 'Putin's altar boy' remark. swissinfo.ch Kita vertus, Popiežius Pranciškus apkaltino NATO, kurios „lojimas“ „prie Rusijos durų“ esą galėjęs paskatinti Rusijos į Ukrainą. Taip pat jis pasiūlė Vladimirui Putinui susitikti Maskvoje, tačiau atsakymo negavo.Popiežius sako, kad NATO galėjo paskatinti Rusijos invaziją į Ukrainą (Verslo žinios)