Lietuvos krepšinis

thumb|200px|2006 m. Europos vyrų čempionatas. Žaidžia Lietuvos ir Vokietijos rinktinės
Lietuvos krepšinis – populiariausia šalyje sporto šaka. Lietuvoje krepšinis pradėtas žaisti apie 1920 m., o 1922 m. balandžio 23 d. Kaune įvyko pirmosios rungtynės tarp LFLS (Lietuvos fizinio lavinimo sąjungos) komandos ir laikinosios sostinės rinktinės, jas rezultatu 8:6 laimėjo LFLS. Tais pačiais metais surengtas Lietuvos moterų krepšinio pirmenybės, o 1924 m. – ir šalies vyrų čempionatas. 1920 m. Karolis Dineika išleido Krepšiasvydžio (basketbolo) vadovėlis vyrams, o 1926 m. pasirodė Stepono Dariaus paruošta knyga „Basketbolo žaidimas (krepšiasvydis) ir Lietuvos sporto lygos oficialės basketbolo taisyklės 1926–1927 metams“. Žaidimo lygis buvo neaukštas, tekdavo nuolat pralaimėti kaimyninių Baltijos valstybių komandoms.

1934 m. Kaune pastatyti Kūno kultūros rūmai su modernia žaidimų sale. 1936 m. Lietuvos kamuolio žaidimo sąjungos krepšinio komitetas priimtas į tarptautinę organizaciją FIBA, tais pačiais metais Konstantinas Savickas išleido knygą „Krepšinis“.

thumb|250px|Šiaulių „Šiaulių“ ir Kauno „Žalgirio“ rungtynės 2007 m.
thumb|250px|Susitikimo „Žalgiris“-Golden State Warriors momentas (Oklendo Oracle arena, 2007 m.)

1926 m. S.Darius knygoje Basketbolo žaidimas nurodė, kad Lietuvoje yra dvi vyrų ir dvi moterų komandos, jungiančios apie 35 žaidėjus bei viena krepšinio aikštė. 1925 m. įvyko pirmosios moterų krepšinio taurės (ją įsteigė operos dainininkė Vincė Jonuškaitė) varžybos, kurias laimėjo LFLS komanda, finale įveikusi Makabi klubą. Pamažu kūrėsi nauji klubai, bet šalies pirmenybės vyko nereguliariai. Garsėjo Kauno Aušros gimnazijos krepšininkai ir Telšių gimnazijos žaidėjos. Lietuvos krepšinio pasiekimų raida nuo 1919 iki 1939 m.  Tarp vyrų stiprus buvo LFSL klubas. Krepšinio populiarumas išaugo po Lietuvos sportininkų pergalių Europos čempionatuose 1937 ir 1939 metais, bet prasidėjęs Antrasis pasaulinis karas nustūmė domėjimąsį krepšiniu į antrą planą.

SSRS čempionatų aušroje Kauno „Žalgiris“ iškovojo du nugalėtojų titulus, tačiau vėliau negalėjo pasigirti svariais laimėjimais iki 1985 m., kai vėl susigrąžino SSRS nugalėtojų vardus bei juos apgynė 1986 ir 1987 m. Kitoms Lietuvos komandoms nepavyko tapti čempionais, ir tik Vilniaus „Statyba“ 1979 m. iškovojo SSRS čempionato bronzą.

Lietuvai iškovojus nepriklausomybę klubinio krepšinio lygis smuko. Tačiau 1993 m. įkūrus LKL jis vėl ėmė kilti. Lietuvos krepšinio flagmanu liko Kauno „Žalgiris“ – kauniečių nuo sosto nesugebėjo nuversti nei Kauno „Atletas“ nei Plungės „Olimpas“. Be to, „Žalgiris“ 1998 m. laimėjo Europos taurę ir kelialapį į Eurolygą. 1998–1999 m. sezonas „Žalgiriui“ susiklostė labai sėkmingai – klubas laimėjo Eurolygą, LKL ir naujai įsteigtą NEBL (Šiaurės Europos krepšinio lygą).

Tačiau kiti metai „Žalgiriui“ buvo nesėkmingi: patirta nesėkmė tiek Eurolygoje, tiek ir nacionalinėse pirmenybėse, kur „Žalgirio“ dominavimą nutraukė Vilniaus „Lietuvos rytui“, pirmą kartą tapęs LKL čempionu. Šis klubas susikūrė 1997 m., kai investuotojai nupirko ir pervadino Vilniaus „Statybos“ klubą.

2001 m. „Žalgiris“ vėl susigrąžino LKL nugalėtojų titulą, 2002 m. taurė vėl atiteko „Lietuvos rytui“. Po to tris finalus iš eilės vėl laimėjo kauniečiai. „Lietuvos rytas“ per tą laiką pasiekė pora tarptautinių pergalių – 2002 m. iškovojo NEBL nugalėtojų vardą, o 2005 m. – ULEB taurę ir iškovojo kelialapį į Eurolygą. 2006 m. „Lietuvos rytas“ tapo LKL ir BBL čempionais.

2007 m. buvo atgaivintos Lietuvos krepšinio federacijos taurės varžybos, kurias laimėjo žalgiriečiai, finale įveikę „Lietuvos ryto“ krepšininkus. „Lietuvos rytas“ antrą kartą pasiekė ULEB taurės finalą, tačiau čia, skirtingai nei prieš porą metų, pralaimėjo tituluočiausiai Europos krepšinio komandai – Madrido „Real“. Kauno „Žalgiriui“ sezonas Eurolygoje susiklostė ypač nesėkmingai, kadangi jie liko paskutinėje savo grupės vietoje. Trečiasis Lietuvos klubas – Šiaulių „Šiauliai“ FIBA Europos taurės turnyre iškrito antrajame etape. BBL čempionais tapo „Lietuvos ryto“, o LKL – „Žalgirio“ krepšininkai. 2008 m. Kauno žalgiris ir Lietuvos Rytas (užėmęs pirmą vietą grupėje) Eurolygoje pateko į Top 16 etapą. 2009 m. antrą kartą Europos taurės turnyro čempionais tapo Vilniaus„ Lietuvos Ryto“ krepšininkai, trečią kartą patekę į prestižinio turnyro finalą. 2009 m. Vilniaus „Lietuvos Rytas“ iškovojo visus įmanomus sezono titulus.

Lietuvos moterų krepšinyje pastaraisiais metais dominavo Vilniaus „TEO“ (anksčiau vadinosi Lietuvos telekomas). Nacionalinėse pirmenybėse vilnietės nesulaukdavo pasipriešinimo. Komanda dalyvavo Eurolygos varžybose. 2004–2005 m. sezone klubas užėmė 3 vietą, o 2005-06 m. sezone – 4 vietą. Krepšininkės taip pat yra daugkartinės Baltijos moterų krepšinio lygos čempionės. 2010 m. vasarį klubo pagrindinis rėmėjas pranešė, kad neberems moterų krepšinio.TEO krepšininkės tapo našlaitėmis – „TEO LT“ jų neberems TEO klubo pagrindu buvo sukurtas Kauno moterų klubas „Viči-Aistės“, kuris nuo 2010–2011 m. sezono atstovaus Lietuvą FIBA moterų Eurolygos turnyre. Kauno „Viči-Aistės“ Eurolygoje žada kibti į atlapus tituluotoms varžovėm

2010 m. vasarį klubo pagrindinis rėmėjas pranešė, kad neberems moterų krepšinio. TEO krepšininkės tapo našlaitėmis – „TEO LT“ jų neberems TEO klubo pagrindu buvo sukurtas Kauno moterų klubas „Viči-Aistės“, kuris nuo 2010–2011 m. sezono atstovaus Lietuvą FIBA moterų Eurolygos turnyre.

Biudžetas – 1,35 mln. Lt
Birželį telekomunikacijų bendrovė TEO LT perleido jai priklausančios viešosios įstaigos „Teo sportas“ savininkės teises Kaune registruotai viešajai įstaigai „Vici Sport“. Nauja komanda perėmė teisę ir žaisti moterų Eurolygoje.
„Įžvelgėme tris dalykus, kurie labai mieli širdžiai. Tai krepšinis, moterys ir Kaunas“, - teigia verslininkas Visvaldas Matijošaitis, tapęs pagrindiniu komandos rėmėju. V. Matijošaitis nepanoro atskleisti, kiek investuos į ekipą.
„Truputį daugiau nei savivaldybė“, - sako V. Matijošaitis, tapęs klubo prezidentu bei pažadėjęs nesikišti į komandos reikalus.
„Lietuvoje yra daug krepšinio specialistų, o aš šioje srityje naujokas“, - sako verslininkas.
Ketvirtadienį vyksiančio Kauno miesto savivaldybės tarybos posėdžio metu planuojama „Viči–Aisčių“ klubui skirti 0,5 mln. Lt.
„Planuojame, kad klubo biudžetą sudarys 1,35 mln. Lt. Taip pat tikimės rasti ir daugiau rėmėjų“, - teigia Arvydas Tamašauskas, klubo vadovas.
Palyginimui, praėjusiais metais Vilniaus TEO komandos biudžetas buvo kone dvigubai didesnis – 2,6 mln. Lt. Ankstesniais metais daugkartinių Lietuvos čempionių klubo biudžetas buvo pasiekęs ir 4 mln. Lt.
Komandos branduolys išliko nepakitęs
A. Tamašausko teigimu, „Viči–Aisčių“ branduolį naujajame sezone sudarys praėjusių metų TEO ekipos žaidėjos. Tiesa, greičiausiai Kauno klubas versis be legionierių.
„Galbūt pavyks pasikviesti legionierių Eurolygos sezonui, 3,5 mėn., tačiau kol kas dar anksti apie tai kalbėti. Stengsimės ugdyti savo žaidėjas ir verstis su vietinėmis krepšininkėmis. Planuojame, kad pagrindinė komandos ašis, apie kurią suksis žaidimas, bus 6-7 moterų ir merginų rinktinių narės“, - teigė klubo vadovas.
„Viči–Aistėms“ artėjančiame sezone atstovaus ir dvi gerai pažįstamos krepšininkės, kurios pastarąjį sezoną žaidė užsienyje – Kauno klube rungtyniaus Rima Valentienė ir Aušra Bimbaitė.
„Tikimės, kad po kelerių metų turėsime stiprią ir ambicingą komandą. Tačiau jau dabar kibsime visoms varžovėms į atlapus, o varžovės bus išties stiprios – jau pirmose rungtynėse į Kauną atvyks triskart Eurolygos čempionės Maskvos srities „Spartak“ krepšininkės“, - sako komandos vadovas.
Komandos spalvos ekipai persikėlus į Kauną taip pat nesikeis – jos išliks balta ir raudona.
Galvoja apie krepšinio dienas
Planuojama, kad naujoji ekipa treniruosis Arvydo Sabonio krepšinio mokyklos salėje.
„Buvome susitikę su A. Saboniu ir, atrodo, kad tilpsime po vienu stogu“, - sako A. Tamašauskas.
Namų rungtynes „Viči–Aistės“ žais Kauno sporto halėje, tačiau jau dabar aišku, kad kai kurios rungtynės vyks tomis pačiomis dienomis, kai Eurolygoje žais Kauno „Žalgiris“.
„Būtų puiku, jei pavyktų abiems komandoms sutilpti halėje – moterys žaistų pirmosios, o po jų vyktų vyrų rungtynės. Būtų tarsi krepšinio dienos. Tačiau iškyla problemų su persirengimo kambariais. Šis klausimas kol kas lieka atviras“, - teigia A. Tamašauskas.
Po niukso sostinėje Žibėnas kalbėjo apie veidrodžius, o Petrauskas negalėjo patikėti stebuklu
„Varžovai gražiai žaidė, išnaudojo visas progas, kai reikia – apsigynė, kai reikia –...
Galingai pabaigą sužaidę „Šiauliai“ nukovė Prienų ekipą trenerių komentarai
Pirmadienio vakarą antrą sezono pergalę „Betsafe- LKL “ čempionate iškovojo Šiaulių...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Keturios iš keturių: Jonavos klubas dramatiškai išplėšė pergalę Pasvalyje trenerių komentarai
Pirmadienio vakarą ketvirtą sezono pergalę iš tiek pat galimų „Betsafe-LKL“ čempionate...
Po tragedijos Anykščiuose greitosios vadovė atvira – brigadų smarkiai trūksta: medikai lėkė, bet nespėjo (6)
Penktadienį Anykščiuose vykusios krepšinio varžybos baigėsi tragiškai – aikštelėje užgęso...
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (15)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Lietuvos krepšinis


Lietuvos krepšinis

thumb|250px|Šiaulių „Šiaulių“ ir Kauno „Žalgirio“ rungtynės 2007 m.
thumb|250px|Susitikimo „Žalgiris“-Golden State Warriors momentas (Oklendo Oracle arena, 2007 m.)

1926 m. S.Darius knygoje Basketbolo žaidimas nurodė, kad Lietuvoje yra dvi vyrų ir dvi moterų komandos, jungiančios apie 35 žaidėjus bei viena krepšinio aikštė. 1925 m. įvyko pirmosios moterų krepšinio taurės (ją įsteigė operos dainininkė Vincė Jonuškaitė) varžybos, kurias laimėjo LFLS komanda, finale įveikusi Makabi klubą. Pamažu kūrėsi nauji klubai, bet šalies pirmenybės vyko nereguliariai. Garsėjo Kauno Aušros gimnazijos krepšininkai ir Telšių gimnazijos žaidėjos. Lietuvos krepšinio pasiekimų raida nuo 1919 iki 1939 m.  Tarp vyrų stiprus buvo LFSL klubas. Krepšinio populiarumas išaugo po Lietuvos sportininkų pergalių Europos čempionatuose 1937 ir 1939 metais, bet prasidėjęs Antrasis pasaulinis karas nustūmė domėjimąsį krepšiniu į antrą planą.

SSRS čempionatų aušroje Kauno „Žalgiris“ iškovojo du nugalėtojų titulus, tačiau vėliau negalėjo pasigirti svariais laimėjimais iki 1985 m., kai vėl susigrąžino SSRS nugalėtojų vardus bei juos apgynė 1986 ir 1987 m. Kitoms Lietuvos komandoms nepavyko tapti čempionais, ir tik Vilniaus „Statyba“ 1979 m. iškovojo SSRS čempionato bronzą.

Lietuvai iškovojus nepriklausomybę klubinio krepšinio lygis smuko. Tačiau 1993 m. įkūrus LKL jis vėl ėmė kilti. Lietuvos krepšinio flagmanu liko Kauno „Žalgiris“ – kauniečių nuo sosto nesugebėjo nuversti nei Kauno „Atletas“ nei Plungės „Olimpas“. Be to, „Žalgiris“ 1998 m. laimėjo Europos taurę ir kelialapį į Eurolygą. 1998–1999 m. sezonas „Žalgiriui“ susiklostė labai sėkmingai – klubas laimėjo Eurolygą, LKL ir naujai įsteigtą NEBL (Šiaurės Europos krepšinio lygą).

Tačiau kiti metai „Žalgiriui“ buvo nesėkmingi: patirta nesėkmė tiek Eurolygoje, tiek ir nacionalinėse pirmenybėse, kur „Žalgirio“ dominavimą nutraukė Vilniaus „Lietuvos rytui“, pirmą kartą tapęs LKL čempionu. Šis klubas susikūrė 1997 m., kai investuotojai nupirko ir pervadino Vilniaus „Statybos“ klubą.

2001 m. „Žalgiris“ vėl susigrąžino LKL nugalėtojų titulą, 2002 m. taurė vėl atiteko „Lietuvos rytui“. Po to tris finalus iš eilės vėl laimėjo kauniečiai. „Lietuvos rytas“ per tą laiką pasiekė pora tarptautinių pergalių – 2002 m. iškovojo NEBL nugalėtojų vardą, o 2005 m. – ULEB taurę ir iškovojo kelialapį į Eurolygą. 2006 m. „Lietuvos rytas“ tapo LKL ir BBL čempionais.

2007 m. buvo atgaivintos Lietuvos krepšinio federacijos taurės varžybos, kurias laimėjo žalgiriečiai, finale įveikę „Lietuvos ryto“ krepšininkus. „Lietuvos rytas“ antrą kartą pasiekė ULEB taurės finalą, tačiau čia, skirtingai nei prieš porą metų, pralaimėjo tituluočiausiai Europos krepšinio komandai – Madrido „Real“. Kauno „Žalgiriui“ sezonas Eurolygoje susiklostė ypač nesėkmingai, kadangi jie liko paskutinėje savo grupės vietoje. Trečiasis Lietuvos klubas – Šiaulių „Šiauliai“ FIBA Europos taurės turnyre iškrito antrajame etape. BBL čempionais tapo „Lietuvos ryto“, o LKL – „Žalgirio“ krepšininkai. 2008 m. Kauno žalgiris ir Lietuvos Rytas (užėmęs pirmą vietą grupėje) Eurolygoje pateko į Top 16 etapą. 2009 m. antrą kartą Europos taurės turnyro čempionais tapo Vilniaus„ Lietuvos Ryto“ krepšininkai, trečią kartą patekę į prestižinio turnyro finalą. 2009 m. Vilniaus „Lietuvos Rytas“ iškovojo visus įmanomus sezono titulus.


1863 m. sukilimas

1863–1864 m. sukilimas (kartais vadinamas Sausio sukilimu) – buvusio Abiejų Tautų Respublikos tautų nacionalinio ir socialinio išsivadavimo sukilimas prieš Rusijos imperijos valdžią XIX amžiuje. Laisvės kovos vyko Rusijos imperijos okupuotose Lenkijoje ir Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje bei jų etnografinėse dalyse – Baltarusijoje ir Ukrainoje.

 1863 m. sukilimas Lietuvoje – bendra kova už Abiejų Tautų Respublikos atkūrimą
 1863–1864 m. laisvės kovos Lenkijoje ir Lietuvoje
 A. Mackevičius
 1863 m. tremtiniai Rusijoje
 Virtuali sukilimo dokumentų paroda www.archyvai.lt

Kategorija:1863 m. sukilima

Nuorodos 1863 m. sukilimas Lietuvoje – bendra kova už Abiejų Tautų Respublikos atkūrimą 1863–1864 m. laisvės kovos Lenkijoje ir Lietuvoje A. Mackevičius 1863 m. tremtiniai Rusijoje Virtuali sukilimo dokumentų paroda www.archyvai.lt

-
- ANTANAS MACKEVIČIUS IR PABERŽĖ
- 1863 m. sukilimo 140-ųjų metinių išvakarės
Jurgis Želvys
Mano veiksmams vadovavo teisybės ir savo tautos meilė Lietuvių tauta darbšti, teisinga, religinga, todėl užsitarnavo mano didžiausios meilės. Antanas Mackevičius
Nuotraukoje Antanas Mackevičius. Portretą sukūrė dailininkas K. Galvanauskas
-
-
- Paskutiniais metais viena iš labiausiai turistų lankomų vietų Lietuvoje - Paberžė (Kėdainių rajonas). Traukia juos čia legendinė mūsų laikų asmenybė - Santarvės premijos laureatas Tėvas Stanislovas. Sovietmečiu jį į nuošalų kaimelį, kur nuo bažnyčios iki artimiausios gyvenvietė buvo net keletas kilometrų, tuometinė valdžia prievarta nutrėmė. Tačiau taip jau atsitiko, kad ir po to nenutilo Tėvo Stanislovo balsas ir jo įtaka žmonėms nesumažėjo. Priešingai. Tėvas Stanislovas čia suformavo visiems atvirą ir prieinamą kultūros, dvasinį centrą, kuris bene labiausiai traukia jaunimą. Bažnyčia, klebonija ir kiti šalia šventoriaus stovintys pastatai paversti neformaliu muziejumi, patalpomis, kuriose įgyvendinami įvairūs kultūros ir socialiniai projektai, gydosi priklausomybę nuo alkoholio, kitų svaiginančių medžiagų turintys žmonės ir kt.
- Pradedi gilintis į tuos procesus, kurie šiandien vyksta Paberžėje, ir nejučiomis mintimis grįžti į istoriją Tada, prieš 140 metų, čia buvo vienas iš 1863 m. sukilimo organizavimo centrų, šiandien - naujo Lietuvos dvasinio atgimimo centras, nors oficialiai ir niekur neįvardintas.
- Paberžė - unikali gyvenvietė. Ji įsikūrusi prie Liaudės ir Nykio upelių santakos. Nuo čia iki Surviliškio - 8 km. Senovėje Paberžėje būta barono Šilingo dvaro. Šio barono lėšomis ir rūpesčiu 1787 m. pastatyta didelė medinė Švč. Mergelės Marijos apsilankymo bažnyčia (Surviliškio parapijos filija). Stovėjo ji neilgai - pasiglemžė gaisras. Po to jos vietoje Šilingas pastatė iš kažkur nupirktą seną mažą koplyčią. 1863 m. tam pačiam baronui finansuojant koplyčia buvo padidinta. Vėlesniu jos remontu, puošyba pasirūpino kunigas Ipolitas Baronas.
- Dėmesį patraukia šios bažnyčios klasicistinis portikas ir barokinis bokštelis, turintis aštuonsienį būgną ir varpo formos šalmą. Prie pagrindinės bažnyčios dalies prijungta šoninė zakristija. Bažnytėlė nedidelė, tačiau labai jauki, viduje - daug vertingų meno kūrinių.
- 1855 - 1863 m. Paberžės filialistu dirbo žemaitis kunigas, vienas iš 1863 m. sukilimo vadų Antanas Mackevičius. Per sukilimą Paberžės apylinkėse buvo susitelkę apie 1000 sukilėlių. Juos rėmė ir baronas Šilingas. Sukilimui pralaimėjus, jis buvo ištremtas, o barono dvaras padovanotas Tichejevui. Šie dvarą nuomojo vokiečiui Becheriui. Ir vėl sutapimas ar ne, bet net ir baroną Tichejevą šio krašto žmonės mini geru žodžiu. Yra likę žinių, kad jis neblogai sugyvenęs su vietos katalikais, Paberžėje įsteigęs mokyklą ir apmokėdavęs mokinių maitinimo išlaidas. Prieš Pirmąjį pasaulinį karą dvaro žemę Tichejevai pardavė buvusiems savo baudžiauninkams, prieš tai pirkėjams išrūpinę paskolą iš valstiečių banko. Žemė buvo išdalinta sklypais, ir čia pradėjo kurtis vienkiemiai.
- Kunigas Antanas Mackevičius gimė 1828 m. birželio 26 d. Raseinių apskrities Liolių parapijoje. Mokėsi Vilniaus gimnazijoje, 1846 - 1849 m. - Kijevo universitete, 1850 - 1853 m. - Varnių kunigų seminarijoje. 1853 - 1855 m. vikaravo Krekenavoje. Lemtingiausias jo gyvenime buvo Paberžės etapas.
- Revoliucinės demokratinės idėjos A. Mackevičių patraukė dar jaunystėje. Po 1831 m. sukilimo jis, kaip ir daugelis kitų lietuvių inteligentų, bajorų neprarado vilties, kad bus atkurta nepriklausoma Respublika. Lenkijoje, norint pakelti tautos patriotinius jausmus, buvo pradėtos organizuoti tautiškos ir religiškos manifestacijos. Greitai jos persimetė ir į Lietuvą. Aktyviai į šį darbą įsijungė Lietuvos bajorija bei dvasininkija. Didžioji dalis jų siekė, kad Lietuvai būtų suteikta tautinė kultūrinė autonomija, vakarų gubernijos prijungtos prie Lenkijos. Kunigas A. Mackevičius nuo pat sukilimo pradžios propagavo demokratines Lietuvos išsivadavimo idėjas. Jis iš sakyklos kritikavo 1861 m. valstiečių reformą, lenkų bajorų siekimą prijungti Lietuvą prie Lenkijos, ragino valstiečius kovoti prieš dvarininkus ir caro valdžią, kovoti už lietuvių teisę patiems spręsti, koks turi būti Lietuvos likimas. Jis pats apie savo apsisprendimą įsijungti į sukilimą yra pasakęs: Tautos meilė ir jos laimė buvo daugiau kaip dešimties metų revoliucinio darbo akstinas ir priežastis.
- A. Mackevičius vienas iš pirmųjų Lietuvos dvasininkų įsijungė į pasirengimą sukilimui. 1862 m. Kėdainiuose jis susitiko su Zigmantu Sierakausku, Konstantinu Kalinausku ir aptarė būsimuosius savo veiksmus. 1863 m. pavasarį, praėjus dviems mėnesiams po to, kai Lenkijoje netikėtai prasidėjo sukilimas (1863 m. sausio 22 d.), Lietuvoje buvo sudarytas Lietuvos provincijos valdymo skyrius - faktiškasis 1863 m. revoliucinis komitetas Lietuvoje, kuriame dirbo ir Peterburge studijavęs K. Kalinauskas. Lenkijos centrinį tautinį komitetą (Lenkijos tautinę vyriausybę) Lietuvos provincijos valdymo skyriuje atstovavo N. Du Laurens. Ne su visomis Lenkijos tautinės vyriausybės nuostatomis Lietuvoje vykusio sukilimo vadai sutiko, tačiau pripažino jos viršenybę organizuojant sukilimą. Siekdami pritraukti kuo daugiau žmonių, sukilimo organizatoriai leido laikraščius Laisvės vėliava (Chorągiew swobody) ir Valstiečių tiesa (Mužytskaja prauda), platino kitokio pobūdžio rašytinę informaciją, kurioje skelbė sukilimo manifestą, agrarinius dekretus, aiškino, kad nuo sukilimo pradžios neliko luomų skirtumų, kad panaikinamos feodalinės prievolės, baudžiavinė priklausomybė, kad, nuvertus rusų valdžią, valstiečiai, dalyvavę sukilime, bus aprūpinti žeme. Labiausiai ši agitacija paveikė Žemaitijos ir Panevėžio apskrities valstiečius. Lietuvoje į sukilimą įsijungė daugiau valstiečių negu kur kas didesnėje Lenkijoje. Kovo mėnesį sukilimas apėmė didelę Kauno gubernijos dalį. Gardino vaivadijos sukilimo komisaru buvo paskirtas K. Kalinauskas. 1863 m. balandžio 7 d. į Vilnių atvyko Rusijos generalinio štabo kapitonas lenkų revoliucinis demokratas Z. Sierakauskas, kuriam buvo patikėta vadovauti Kauno vaivadijos sukilėliams. Telšių, Raseinių, Šiaulių, Kauno apskričių sukilėlių vadas buvo B. Dluskis.
- Paberžėje A. Mackevičius suorganizavo sukilėlių būrį, kuriam priklausė apie 300 žmonių. Jis Paberžės bažnyčioje perskaitė sukilimo manifestą, kuriame Rusijai atitekusios senosios valstybės gyventojai buvo raginami sukilti, kad būtų atkurtas nacionalinis valstybingumas, pripažintos liaudies pilietinės teisės, nemokamai suteikta žemės, ir patraukė su savo bendražygiais į miškus. A. Mackevičius rašė: Mano troškimas žmonėms gero davė man jėgų ir galimybės sukelti liaudį ir ne kuriuo nors kitu tikslu, o tik siekiant ją pakelti, kad ji įsisąmonintų ir pasakytų, ar su Rusija, ar su Lenkija ji nori būti susijungusi. Ši teisė jau egzistuoja Europoje, o ji negalėjo būti pareikšta kitaip, kaip tik per išsivadavimą.
- A. Mackevičiaus vadovaujami vyrai, ginkluoti medžiokliniais šautuvais, dalgiais, šakėmis, įsikūrė Krekenavos miškuose. Po to Miegėnų miškuose (Kėdainių rajonas) susijungė su B. Dluskio vadovaujamais sukilėliais. Jie užpuldinėdavo rusų kariškius, maisto ir ginklų vilkstines, trukdė rusų kariuomenės susisiekimą.
- Vienas iš svarbesnių A. Mackevičiaus vadovaujamų vyrų susirėmimų su rusų kariuomene įvyko kovo 27 d. prie Naujaberžės (Kėdainių r.). Po šio mūšio (balandžio 17 d.) A. Mackevičiaus būrys įsijungė į Z. Sierakausko jungtinę sukilėlių kariuomenę. Kunigui A. Mackevičiui buvo patikėta vadovauti šios kariuomenės 4 batalionui.
- Lemtingas 1863 m. sukilimui buvo birželio 9 d. vykęs mūšis prie Biržų. Ten sukilėliai pralaimėjo. Pasitraukę į miškus, jie kovojo toliau.
- 1863 m. gegužės 13 d. į Lietuvą malšinti sukilimo buvo išsiųstas M. Muravjovas. Sukilimo malšinimo planas buvo pagrįstas negailestingu susidorojimu su visais, kurie dalyvavo sukilime ar prisidėjo prie jo organizavimo, rėmė sukilėlius. A. Mackevičiaus ir jo bendraminčių tai neįbaugino. Vilkija, Šiluva, Tytuvėnai, Krakės, Josvainiai, Pumpėnai, Šilalė, Tverai, Rietavas Būtent iš tų vietų caro valdžia tais metais gaudavo žinias, kad pasirodė buvusio Paberžės kunigo vadovaujami vyrai. Kovą tęsė ir kiti sukilėlių būriai. Iš viso 1863 m. balandžio - liepos mėnesiais Kauno gubernijoje ir lietuviškose Augustavo bei Vilniaus gubernijos apskrityse įvyko 86 sukilėlių susirėmimų su rusų kariuomene.
- Valdžia nemažino spaudimo vietos gyventojams, negailestingai taikė baudžiamąsias priemones, privertė Žemaičių vyskupą paskelbti sukilimą smerkiantį ganytojišką laišką. Prieš M. Muravjovą ir už jo nugaros stovinčią Rusijos galybę kapituliavo Lietuvos smulkioji bajorija, carui ištikimybe prisiekė Kauno ir Vilniaus bajorai. Sukilėlius tai stipriai supykdė, jie ėmėsi atsakomųjų priemonių. M. Muravjovas, siekdamas tikslo, su priemonėmis nesiskaitė. Buvo areštuotas ir 1863 m. birželio mėnesį pakartas vienas iš pagrindinių sukilimo vadų Zigmantas Sierakauskas. Rudeniop jau buvo matyti, kad pasiekti sukilimo tikslų nebeįmanoma. Lietuva tapo slogios baimės, apsimestinio nuolankumo ir kartuvių kraštu. Vienas iš pagrindinių sukilimo organizatorių K. Kalinauskas, įvertinęs susidariusią situaciją, nenorėdamas, kad dar daugiau būtų pralieta kraujo, išplatino atsišaukimą, raginantį visus susitaikyti su įvykusiu faktu ir oficialiai pripažinti ištikimybę carui.
- A. Mackevičiaus vadovaujami vyrai net ir tokiu metu ginklų nesudėjo. 1863 m. lapkričio - gruodžio mėnesiais A. Mackevičius tapo Kauno gubernijos sukilėlių vadu. Jų priekyje jis buvo ir lapkričio 26 d. vykstant mūšiui prie Lebedžių (Čekiškės apylinkėse). Sukilėliai, net ir nesulaukę ilgai žadėtos Vakarų valstybių paramos, nesiruošė pasiduoti. Jie planavo per žiemą sukaupti jėgas ir pavasarį vėl iš naujo plačiu frontu stoti į kovą prieš caro valdžios pajėgas Lietuvoje. Gruodžio viduryje A. Mackevičiaus vadovaujami sukilėliai nutarė keltis per Nemuną ir pasitraukti į Prūsiją. Deja, gruodžio 17 d. A. Mackevičius pateko į nelaisvę. Tardomas jis savo revoliucinių pažiūrų neatsisakė, kitų sukilimo vadų neišdavė. Teisė jį karo lauko teismas. Pasigailėjimo nebuvo. Kunigas A. Mackevičius buvo viešai pakartas Kaune, Ožeškienės gatvėje 1863 m. gruodžio 28 d.
- Likusieji sukilėlių būriai kovojo visą 1863 - 1864 metų žiemą. 1864 m. vasarą dar veikė 20 sukilėlių būrių, nors oficialiai organizuotas sukilimas pasibaigė 1864 m. vasario 10 d.
- 1863 m. sukilimo idėjos ir jo dalyviai neužmiršti. A. Mackevičiaus atminimą bene labiausiai puoselėja Paberžės krašto žmonės. Paberžės bažnyčios šventoriuje pastatytas koplytstulpis A. Mackevičiui. Čia auga ir sukilėlių atminimui pasodinti ąžuoliukai. Netoli bažnyčios veikia 1863 m. sukilimo muziejus, priešais jį - stogastulpiais išpuoštas 1863 m. sukilimui skirtas skveras. Bet bene svarbiausia tai, kad čia, Paberžėje, vis dar gyva žmogaus dvasinio apsisprendimo, išsilaisvinimo iš bet kokios priespaudos idėja. Čia yra ta vieta, kur norisi atvažiuoti, atvažiavus sustoti, išlipti ir, prisėdus po šimtamečiu ąžuolu, susimąstyti. Apie šią dieną, laiką, save ir tuos, kas aplinkui tave. Paberžėje dar yra senos, kaip ir pati ši gyvenvietė, kapinaitės, sėte nusėtos įstabiausiais šio krašto tradiciniais koplytstulpiais ir kryžiais. Nebūtina skaityti užrašus ant antkapinių paminklų, kad suprastum, jog čia amžinai yra atgulę ir dešimtys 1863 m. sukilimo dalyvių bei jų artimųjų. Kaip visur Lietuvoje, taip ir Paberžėje karts nuo karto, kad ir švenčiausias mūsų krašto vietas, nusiaubia vandalai, tačiau jie bejėgiai sunaikinti žmonių atmintį ir pagarbą pačiam sau, prigimtinę žmogaus teisę būti laisvam.
©
Regionų kultūrinių iniciatyvų centras


1863 m. sukilimas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0013.jsonl--Q3266986--Zoologijos sodas po Antrojo pasaulinio karo-1--lt-0013-372

Lietuvos zoologijos sodas

Lietuvos zoologijos sodas (LZS), anksčiau žinomas kaip Kauno zoologijos sodas – seniausias zoologijos sodas Lietuvoje, įsikūręs Kaune. Įstaiga oficialiai atidaryta 1938 m. liepos 1 d., penktadienį, 17 val. žymiausio Lietuvos zoologo, keliautojo, rašytojo prof. Tado Ivanausko iniciatyva. Lietuvos zoologijos sodas užima 15,66 ha parko plotą. Šiandien jame priskaičiuojama apie 2166 vienetų gyvūnų bei 232 rūšių iš kurių 31 egzotiškos arba arti išnykimo ribos, o 11 rūšių įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Tai didžiausia gyvūnų kolekcija šalyje. Zoologijos sodas per metus vidutiniškai sulaukia daugiau nei 150 tūkst. lankytojų (2016 m. – 154 350).

Lietuvos zoologijos sodas įsikūręs Kauno centre (Žaliakalnyje), tarp Ąžuolyno parko ir Adomo Mickevičiaus slėnio.

miniatiūra|Lietuvos zoologijos sodo darbuotojų kasdienybė sovietmečiu.
Sunkiausiai zoologijos sodas vertėsi Antrojo pasaulinio karo metais, tuomet dalį gyvūnų teko parduoti, o kitų (vilkų ir šunų dingų) jauniklius likviduoti. Pirmasis LZS apgyvendintas stumbras buvo išgabent, karo metu, vokiečių armijos. Po karo buvo išlikę tik 42 gyvūnai: 25 žvėrys ir 17 paukščių (2 rudieji lokiai, vilkas, meškėnas, barsukas, palšasis grifas, didysis apuokas, kilnusis erelis ir kiti).
thumb|left|300px|Kupranugariai
1951 m. sode įrengtas rudųjų meškų voljeras; 1958 m. – himalajinių ir baltųjų meškų voljeras. 1954 m. pradėtas statyti liūtų narvas. 1958 m. gruodžio 4 dieną Kauno zoologijos sodui suteiktas Respublikinio zoologijos sodo vardas ir jis perduotas Kultūros ministerijai. Šiuo laikotarpiu (1958–1985 m.) jis buvo stipriai plečiamas ir tvarkomas, įrengiami nauji voljerai, bei statomi paviljonai, gyvūnų kolekcija kasmet gausėjo. Tuo metu sodas iš negausios kolekcijos ir iš medinių pastatėlių išaugo į beveik šiuolaikinį su virš 3000 gyvūnų ir virš 400 rūšių zoologijos sodą. 1989 m. jis priimtas į Europos zoologijos sodų ir akvariumų asociaciją (EAZA), o nuo 1992 m. į nykstančių gyvūnų europinio veisimo programą (About European Endangered Species Programme arba EEP), kas suteikė progą labiau išplėsti sodo veiklą. 2011 m. išleistas zoologijos sodui skirtas pašto ženklas.Pašto ženkluose – zoologijos sodo gyvūnai http://laikas.tv3.lt/lt/info/4887/pasto-zenkluose--zoologijos-sodo-gyvunai/ Deja, 2013 m. balandžio mėn. Atėnuose vykusiame suvažiavime EAZA taryba priėmė sprendimą dėl Lietuvos zoologijos sodo narystės asociacijoje statuso: iš pilnateisio nario jis pakeistas į kandidato. Pagrindinė priežastis – pagal daugelį kriterijų įstaiga neatitinka net minimalių EAZA keliamų reikalavimų.Dėl prastos būklės Lietuvos zoologijos sodas neteko pilnateisio nario statuso Europos zoologijos sodų ir akvariumų asociacijoje https://www.15min.lt/naujiena/gyvunu-klubas/ivykiai/del-prastos-bukles-lietuvos-zoologijos-sodas-neteko-pilnateisio-nario-statuso-europos-zoologijos-sodu-ir-akvariumu-asociacijoje-172-334216 Šį apsisprendimą taipogi lėmė buvusio direktoriaus nesugebėjimas tinkamai rūpintis zoologijos sodo teritorija bei gyvūnais.Zoologijos sodo netektys grūmoja direktoriui http://kauno.diena.lt/dienrastis/kita/zoologijos-sodo-netektys-grumoja-direktoriui-12941Kauno zoologijos sode – neteisėta veikla? http://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/kauno-zoologijos-sode-neteiseta-veikla.d?id=60973653 Vis dėlto tų pačių metų pabaigoje LZS apsilankę EAZA specialistai patikino, jog sodo gamta ir parkas yra unikalūs ir jie padės sprendžiant iškilusias problemas. Šiandien, vadovaujant naujai paskirtam direktoriui, LZS sėkmingai taiso EAZA suformuluotas pastabas, po truputį, gerindami zoologijos sodo būklę.

2021 m. liepos 26 d. Lietuvos zoologijos sodas pagaliau pasirašė sutartį su statybos darbų viešųjų pirkimų konkursą laimėjusiu rangovu – UAB „Statybos ritmas.“ Taigi sodo infrastruktūros atnaujinimo projektas, kuris prasidėjo jau 2017 m. turėtų būti užbaigtas 2023 m. rugsėjo mėnesį, o jo vertė – 18,3 mln. eurų.Zoologijos sodo rekonstrukcijos startas – jau netrukus: atkleidė, kiek kaunuos, Kauno diena, 2021 07 26, https://kauno.diena.lt/naujienos/kaunas/miesto-pulsas/zoologijos-sodo-rekonstrukcijos-startas-jau-netrukus-atskleide-kiek-kainuos-1035883 Zoologijos sodas planuoja užverti duris lankytojams ir pradėti didžiąją rekonstrukciją rugpjūčio 9 d.Kauno zoologijos sodas nuo rugpjūčio 9 dienos uždaromas renovacijai, Delfi, 2021 07 30, https://www.delfi.lt/miestai/kaunas/kauno-zoologijos-sodas-nuo-rugpjucio-9-dienos-uzdaromas-renovacijai.d?id=8782775

Zoologijos sodas praneša šią savaitę pasirašęs sutartį su statybos darbų viešųjų pirkimų konkursą laimėjusiu rangovu – bendrove „Statybos ritmas“.
Pasirašius sutartį paaiškėjo tiksli data, kada zoologijos sodas užvers vartus lankytojams – rugpjūčio 8 diena bus paskutinė, kuomet bus galima apsilankyti šioje istorinėje Kauno vietoje.
Lietuvos zoologijos sodas nebuvo iš pagrindų renovuotas nuo pat veiklos pradžios 1938 metais.
Keletą metų truksiančios renovacijos metu bus atnaujinami arba statomi nauji, didesni pastatai ir voljerai, įrengiamos naujos edukacinės erdvės, laboratorijos.
Anot pranešimo, didžiausias iššūkis rangovams – renovuojamas senasis 1954 metais statytas liūtų pastatas, išlaikant jo autentiškumą.
Prie jo bus jungiamas daugiau nei 2 tūkst. kv. metrų užimsiantis egzotariumas – šilumamėgiams gyvūnams skirtas pastatas su edukaciniu centru.
Vaikams bus kuriama nauja erdvė „Mažylių zoo“ su triušiais, paukščiais, ožkomis ir kitais naminiais gyvūnais.
Palengvinti lankytojų judėjimui bus įrengtas apžvalgos bokštas su liftu, jungiantis viršutinę ir apatinę zoologijos sodo teritorijos dalis.
Europos Sąjungos lėšomis finansuojamas ir vėluojantis Lietuvos zoologijos sodo infrastruktūros atnaujinimo projektas turėtų būti baigtas 2023 metų viduryje. Jo vertė – 18,3 mln. eurų.
Ne vienus metus planuojami rekonstrukcijos darbai zoologijos sode užsitęsė dėl anksčiau neįvykusių viešųjų pirkimų. Zoologijos sodui nepavykus jų suorganizuoti, darbą perėmė Aplinkos ministerija.
Tilto gatvės tilto būklę įvertino ekspertai: imtasi priemonių
Kėdainių mieste rekonstrukcijai uždarius tiltą per Nevėžį ties Vilainiais , transporto...
Savivaldybės socialinio būsto fonde – truputį daugiau patalpų
Ilgai eilėse socialinių būstų laukiantiems nepasiturintiems kauniečiams gal sužibo mažutė...
Kėdainiuose atidaryta nauja „Iki“ parduotuvė
Ketvirtadienį, rugsėjo 15 d., atidaryta visiškai nauja prekybos tinklo „Iki“ parduotuvė...
„Iki“ atidarė naują parduotuvę Romainiuose
Atsinaujinimo ir plėtros planus vykdantis vienas didžiausių šalyje prekybos tinklų „Iki“...
Įvertinkite: po pusantrų metų rekonstrukcijos atidarytas Ąžuolyno parkas (1)
Praėjusį savaitgalį po pusantrų metų trukusios rekonstrukcijos buvo atvertas Ąžuolyno parkas ....
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (17)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0013.jsonl--Q3266986--Zoologijos sodas po Antrojo pasaulinio karo-1--lt-0013-373

Lietuvos zoologijos sodas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0013.jsonl--Q3266986--Zoologijos sodas po Antrojo pasaulinio karo-1--lt-0013-374

Lietuvos zoologijos sodas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0013.jsonl--Q3266986--Zoologijos sodas po Antrojo pasaulinio karo-1--lt-0013-375

Lietuvos zoologijos sodas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0013.jsonl--Q3266986--Zoologijos sodas po Antrojo pasaulinio karo-1--lt-0013-377

Lietuvos zoologijos sodas


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0013.jsonl--Q3266986--Zoologijos sodas po Antrojo pasaulinio karo-1--lt-0013-378

Lietuvos zoologijos sodas


Lietuvos zoologijos sodas

miniatiūra|Ilgasnukis ruonis Kajus Lietuvos zoologijos sode.
Lietuvos zoologijos sode gyvena vienintelis Ilgasnukis ruonis Kajus. Jis 2000 m. pavasarį, būdamas vos kelių mėnesių, rastas Latvijos pakrantėje ir nuvežtas į Rygos zoologijos sodą. Tų pačių metų liepos mėnesį atvyko į zoologijos sodą Kaune.Ilgasnukis ruonis Kajus sugrįžo į savąjį voljerą https://www.15min.lt/naujiena/gyvunu-klubas/ivykiai/ilgasnukis-ruonis-kajus-sugrizo-i-savaji-voljera-172-164770 Pirmą kartą ruonio baseinas atnaujintas 2011 m. rugpjūčio 12 d. Tuomet voljeras netik suremontuotas, tačiau ir praplėstas, gyvūnui įrengtas sausumos plotas.Ruonis Kajus sugrįžo į savąjį voljerą http://www.kaunietis.lt/naujienos/diena/ruonis-kajus-sugrizo-i-savaji-voljera/  Daugiau skaitykite: http://www.kaunietis.lt/naujienos/diena/ruonis-kajus-sugrizo-i-savaji-voljera/  Antrą kartą ruonio baseinui atlikta renovacija 2016 m. birželio 19 d.Iliuzionistas Mantas Wizard Kauno zoologijos sode rodė triukus su ruoniu Kajumi https://www.zmones.lt/naujiena/lietuva/iliuzionistas-mantas-wizard-kauno-zoologijos-sode-rode-triukus-su-ruoniu-kajumi-3-644041 Dabar lankytojai gali dalyvauti ruonio šėrimo pristatymuose. Anksčiau čia gyveno pilkojo ruonio patelė Roza, kuri mirė sulaukusi 36 metų; laukinėje gamtoje, jeigu išvengia pavojų, šie ruoniai normaliai sulaukia 30 metų.

Ruonio baseinas įamžintas kanadiečių foto-žurnalistės, gyvūnų teisių aktyvistės Džo Anos Makartur (Jo-Anne McArthur, g. 1976) naujojoje fotografijų knygoje „Belaisvis“ (Captive, 2017), kurioje demonstruojamos netinkamos gyvūnų laikymo sąlygos, pvz., Australijos, Tailando, Slovėnijos, Prancūzijos, JAV zoologijos soduose.These haunting animal photos aim to make you reconsider a visit to the zoo https://www.washingtonpost.com/news/animalia/wp/2017/07/18/these-haunting-animal-photos-aim-to-make-you-reconsider-a-visit-to-the-zoo/?utm_term=.99048ec5fffe Vis dėlto autorė nepažymi, jog nuotrauka, kurią ji padarė, rodo atnaujinto ruonio baseino atidarymo šventę. Be viso to, zoologijos sodo direktorius 2016 m. spaudoje pastebėjo, jog didžiosios sodo rekonstrukcijos metu ruoniui bus įrengtas didesnis/naujojoje vietoje baseinas, todėl senojo voljero dabar praplėsti neapsimoka. Visa tai, kanadietės knygoje nėra akcentuojama. Tuo tarpu kitoje nuotraukoje vaizduojamas Klaipėdos Mini Zoo, taipogi pateiktas iš tam tikro, neigiamo, kampo. Kaip pažymima šios knygos pratarmėje, nuotraukos skirtos priversti žmones nesilankyti zoologijos soduose, nes gyvūnais juose nesirūpinama ir kt.McArthur Anne-Jo, "Captive, " Lantern books 2017, Kindlebook.  Vis dėlto gyvūnų teisių organizacija „Born Free Foundation“ 2017 m. liepos 28 d. savo socialiniame tinkle šią mintį paneigė tvirtindami, jog knygos tikslas tiesiog padėti gerinti gyvūnų laikymo sąlygas zoologijos soduose.Beyond the bars http://www.bornfree.org.uk/campaigns/zoo-check/beyond-the-bars/?utm_source=SM17BeyondTheBars&utm_campaign=SMBeyondTheBars17Born free foundation – Facebook profile https://www.facebook.com/bornfreefoundation/?fref=ts Vykdant zoologijos sodo rekonstrukciją 2021 m. rugpjūčio 3 d. ruonis Kajus visam laikui išvežtas į Kaliningrado zoologijos sodą, kuriame jis, kartu su savo gentainiais, gyvens naujai pastatytame voljere su erdviu baseinu.Į Kaliningrado zoologijos sodą išvyko ruonis Kajus (video), Aina.lt, https://aina.lt/i-kaliningrado-zoologijos-soda-isvyko-ruonis-kajus-video/ Po renovacijos ruonių čia laikyti daugiau neplanuojama. Buvęs ruonio baseinas bus pritaikytas ūdroms.Į Kaliningrado zoologijos sodą išvyko ruonis Kajus, 15 min.,https://www.15min.lt/naujiena/laisvalaikis/ivairenybes/i-kaliningrado-zoologijos-soda-isvyko-ruonis-kajus-941-1544706?copie

Į Kaliningrado zoologijos sodą išvyko ruonis Kajus (video), Aina.lt, Po renovacijos ruonių čia laikyti daugiau neplanuojama. Buvęs ruonio baseinas bus pritaikytas ūdroms.

Į Kaliningrado zoologijos sodą išvyko ruonis Kajus (video)
Vakar į Kaliningrado zoologijos sodą išvyko pilkasis ruonis, vardu Kajus, kuris Lietuvos zoologijos sode gyveno 20 metų. Jis, būdamas vos vienerių metų, į Kaune įsikūrusį zoologijos sodą atvyko iš Rygos zoologijos sodo, į kurį pateko iš gamtos, kuomet buvo užpultas šunų.
Ruonis šiandien išvyko į Kaliningrado zoologijos sodą, kuriame jis, kartu su savo gentainiais, gyvens naujai pastatytame voljere su erdviu baseinu.
Visas zoologijos sodo kolektyvas ir lankytojai su liūdesiu išlydėjo Kajų į naujus namus. Neabejojame, kad Kajus greitai apsipras naujuose namuose, draugiškai dalinsis žuvimi su naujais baseino draugais ir dar ilgus metus laimingai gyvens.
Po Lietuvos zoologijos sodo renovacijos ruonių čia laikyti neplanuojama, o buvęs ruonio baseinas bus pritaikytas žaismingosioms ūdroms.
Pamatykite naujienas pirmi!
Sekite naujienas mūsų "Facebook" paskyroje!


Lietuvos zoologijos sodas


Lietuvos zoologijos sodas

miniatiūra|left|Baltasis lokys Kasparas Lietuvos zoologijos sode 2008 m. |226x226px
Per savo gyvavimo laikotarpį zoologijos sodas turėjo nemažai garsių gyventojų. Vieni jų priklausė egzotinėms, pirmą kartą Lietuvoje laikytoms rūšims, o kiti tiesiog pelnė lankytojų simpatijas.

„Felė“ ir „Viera“ buvo dvi 10-ties dienų amžiaus briedžiukės sugautos Baisogalos urėdijojeZoologijos sodas bus atidarytas birželio mėn. // Lietuvos žinios. 1938, gegužės 14 d., 12 p. ir 1938 m. pradžioje atgabentos į zoologijos sodą, kur atidarymo išvakarėse žavėjo visuomenę.

Iki 2013 m. sausio 18 d., dešimt metų, čia gyveno vienintelis šalyje baltasis lokys Kasparas. Jis gimė 1995 m. gruodžio 23 d. Talino zoologijos sode ir buvo pavadintas Jasperu. Į Kauną lokiukas atvežtas 1997 m. Tai buvo vienas mylimiausių ir lankomiausių sodo gyvūnų. Vis dėlto septyniolikos metų sulaukęs lokys buvo užmigdytas, nes susižeidė dešinę koją. Nors pradžioje ją pavyko išgydyti, tačiau vėliau vėl atsivėrė daugybiniai flegmoniniai pūliai, kėlę gyvūnui didelį skausmą.Užmigdytas baltasis lokys Kasparas bus paverstas iškamša Tado Ivanausko zoologijos muziejuje http://www.15min.lt/naujiena/gyvunu-klubas/ivykiai/uzmigdytas-baltasis-lokys-kasparas-atgims-tado-ivanausko-zoologijos-muziejuje-172-298854 Po išsamių tyrimų Veterinarijos akademijoje nustatyta, jog gyvūnas, kaip anksčiau įtarta, vėžiu nesirgo. Jo kūnas perduotas T. Ivanausko zoologijos muziejui. Pastarasis užsakė padaryti lokio iškamšą, kurią pirmo aukšto, žinduolių, ekspozicijoje įstaiga išstatė 2013 m. spalio 14 d.Lokys Kasparas į Kauną sugrįžo kaip muziejaus eksponatas http://kauno.diena.lt/naujienos/kaunas/miesto-pulsas/zoologijos-muziejuje-naujas-eksponatas-lokys-kasparas-grizo-i-kauna-418725 Įdomu, jog nuo 1958 m. iki 2013 m. LZS gyveno penkios baltosios meškos.

Siekiant pagerbti baltąjį lokį 2013 m. sausio 27 d. zoologijos sodo teritorijoje iš sniego nulipdyta 2 m aukščio ir 4 m. ilgio Kasparo skulptūra.Lokiui Kasparui atminti – Dvi dienas kurta sniego skulptūra, http://m.diena.lt/naujienos/miesto-pulsas/lokiui-kasparui-atminti-dvi-dienas-kurta-sniego-skulptura-286317 Tuo tarpu 2014–2017 m. Kasparo iškarpa (sukurta Stryt Animals menininko) puošė Kauno Vilniaus gatvės požeminę perėją, kol ją suniokojo vandalai.Dar vienas Kasparo sugrįžimas, http://m.diena.lt/naujienos/kaunas/menas-ir-pramogos/dar-vienas-kasparo-sugrizimas-662219 2015 m. sodo teritorijoje pastatyta 2,7 m aukščio medinė meškų šeimynos skulptūra, sukurta vieno žymiausių dabartinių Lietuvos menininkų, tautodailininkų, skulptorių ir kryždirbių – Algimanto Sakalausko, pagerbiant šį baltąjį lokį.Į Kauno zoologijos sodą grįžo meškų šeimyna http://lzinios.lt/lzinios/prie-kavos/i-kauno-zoologijos-soda-grizo-mesku-seimyna/204748  Šiuo metu Kasparo voljere apgyvendinti stepinės lapės – Korsakai. Skaičiuojama, kad voljero atnaujinimas kainavo apie 25 tūkst. Lt.Baltojo lokio Kasparo voljere įsikūrė Korsakai http://www.delfi.lt/grynas/gyvenimas/baltojo-lokio-kasparo-voljere-isikure-korsakai.d?id=63304630
miniatiūra|right|Baltasis lokys Kasparas Kauno požeminėje perėjoje

Kitas lankytojų numylėtinis buvo nuo gimimo, šešiolika metų, čia gyvenęs liūtas Simba. Kaip teigiama, Simbai dar esant mažam liūtukui, jį savo namuose iš pradžių globojo zoologijos sodo reklamos vadybininkė Rasa Jautakienė.Zoologijos sode nugaišo liūtas Simba – jį pakeis jauniklių pora http://kauno.diena.lt/naujienos/kauno-miestas/miesto-pulsas/zoologijos-sode-nugaiso-liutas-simba-ji-pakeis-jaunikliu-pora Vis dėlto 2013 m. kovo 10 d. gyvūnas nustipo dėl įsisenėjusios kepenų ligos.Lietuvos zoologijos sode Kaune nugaišo liūtas Simba http://www.15min.lt/naujiena/gyvunu-klubas/ivykiai/lietuvos-zoologijos-sode-kaune-nugaiso-liutas-simba-172-315564 Jis narve gyveno su dešimties metų patele Mole, kuriai palaikyti draugiją iš Olandijos 2015 m. lapkritį atgabenta dviejų jaunų patinų pora.Kaunas vėl riaumoja: į Lietuvos zoologijos sodą atkeliavo du liūtai iš Olandijos http://www.15min.lt/naujiena/gyvunu-klubas/ivykiai/i-lietuvos-zoologijos-soda-atvyksta-du-liutai-is-olandijos-172-541637

Didelis dėmesys skiriamas palšiesiems grifams. Šio grifo monumentas puošia zoologijos sodo įėjimą (atidengtas 1998 m. minint sodo 65-ąjį jubiliejų). Viena iš sode įkurdintų grifų patelių išgyveno net iki 1995 m. sulaukusi 44 metų ir kartu su patinu iš Tbilisio zoologijos sodo (თბილისის ზოოლოგიური პარკი) atvedė 3 jauniklius, kurie išvyko į Čekijos ir Prancūzijos zoologijos sodus.Į Lietuvos zoologijos sodą atvyko naujas gyventojas iš Kaliningrado http://www.delfi.lt/grynas/gyvenimas/i-lietuvos-zoologijos-soda-atvyko-naujas-gyventojas-is-kaliningrado.d?id=63990266
Zoologijos sode pasitinka nauji gyvūnai http://www.delfi.lt/projektai/archive/zoologijos-sode-pasitinka-nauji-gyvunai.d?id=65223833 Beje, prof. T. Ivanauskas rašo, kad šios rūšies grifai kelis kartus buvo aptikti Lietuvoje. LZS laikė porą grifų, 1936 m. pagautų prie Girkalnio, o T. Ivanausko zoologijos muziejuje yra grifo, užmušto prie Klaipėdos, iškamša.Palšasis grifas http://gowild.lt/palsasis-grifas/

Lietuvos zoologijos sode taip pat gyveno du baltieji raganosiai. Patinas Rikis nugaišo 1996 m. būdamas 36 metų. Laisvėje raganosiai vidutiniškai išgyvena 35 metus. Tuo tarpu patelė „Furija“ sugauta Afrikoje 1969 m., o 1985 m. iš Maskvos kartu su patinu Rikiu atvežta į Kauną nugaišo 2004 m. būdama 39 metų. Dėl patelės nevaisingumo palikuonių susilaukti nepavyko.Kauno zoologijos sode nugaišo vienintelis raganosis http://www.delfi.lt/news/daily/hot/kauno-zoologijos-sode-nugaiso-vienintelis-raganosis.d?id=465894

"Furija buvo nenuspėjamo būdo, kartais net agresyvi, tačiau tai būdinga šios rūšies gyvūnams", -kalbėjo.V.Griškevičienė. Pastaruoju metu raganosė dažnai gulinėdavo, atrodė liūdna.
Po skrodimo nustatyta, kad gyvūnas krito nuo įsisenėjusios onkologinės ligos - endometrito.
Anot V.Griškevičienės, ši liga galėjo būti ir raganosės nevaisingumo priežastis. "Su ja mūsų sode gyveno raganosis Rikis, kuris nugaišo 1996 metais, būdamas 36 metų", - pasakojo ji.
Raganosė Furija buvo sugauta Afrikoje 1969 metais, o 1985 metais iš Maskvos kartu su patinu Rikiu atvežta į Kauną. Kauno zoologijos sodas yra Europos zoologijos sodų ir akvariumų asociacijos narys, dalyvauja retų bei nykstančių gyvūnų veisimo programoje.
15 hektarų plotą užimančiame zoologijos sode galima išvysti maždaug pustrečio šimto gyvūnų rūšių, o iš viso gyvena daugiau kaip 3 tūkst. roplių, paukščių, žinduolių ir kitų gyvių.
Sodas įkurtas 1938 metais gamtininko Tado Ivanausko iniciatyva.
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (17)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Lietuvos zoologijos sodas

miniatiūra|left|Baltasis lokys Kasparas Lietuvos zoologijos sode 2008 m. |226x226px
Per savo gyvavimo laikotarpį zoologijos sodas turėjo nemažai garsių gyventojų. Vieni jų priklausė egzotinėms, pirmą kartą Lietuvoje laikytoms rūšims, o kiti tiesiog pelnė lankytojų simpatijas.

„Felė“ ir „Viera“ buvo dvi 10-ties dienų amžiaus briedžiukės sugautos Baisogalos urėdijojeZoologijos sodas bus atidarytas birželio mėn. // Lietuvos žinios. 1938, gegužės 14 d., 12 p. ir 1938 m. pradžioje atgabentos į zoologijos sodą, kur atidarymo išvakarėse žavėjo visuomenę.

Iki 2013 m. sausio 18 d., dešimt metų, čia gyveno vienintelis šalyje baltasis lokys Kasparas. Jis gimė 1995 m. gruodžio 23 d. Talino zoologijos sode ir buvo pavadintas Jasperu. Į Kauną lokiukas atvežtas 1997 m. Tai buvo vienas mylimiausių ir lankomiausių sodo gyvūnų.


Lietuvos zoologijos sodas

miniatiūra|left|Baltasis lokys Kasparas Lietuvos zoologijos sode 2008 m. |226x226px
Per savo gyvavimo laikotarpį zoologijos sodas turėjo nemažai garsių gyventojų. Vieni jų priklausė egzotinėms, pirmą kartą Lietuvoje laikytoms rūšims, o kiti tiesiog pelnė lankytojų simpatijas.

„Felė“ ir „Viera“ buvo dvi 10-ties dienų amžiaus briedžiukės sugautos Baisogalos urėdijojeZoologijos sodas bus atidarytas birželio mėn. // Lietuvos žinios. 1938, gegužės 14 d., 12 p. ir 1938 m. pradžioje atgabentos į zoologijos sodą, kur atidarymo išvakarėse žavėjo visuomenę.

Iki 2013 m. sausio 18 d., dešimt metų, čia gyveno vienintelis šalyje baltasis lokys Kasparas. Jis gimė 1995 m. gruodžio 23 d. Talino zoologijos sode ir buvo pavadintas Jasperu. Į Kauną lokiukas atvežtas 1997 m. Tai buvo vienas mylimiausių ir lankomiausių sodo gyvūnų. Vis dėlto septyniolikos metų sulaukęs lokys buvo užmigdytas, nes susižeidė dešinę koją. Nors pradžioje ją pavyko išgydyti, tačiau vėliau vėl atsivėrė daugybiniai flegmoniniai pūliai, kėlę gyvūnui didelį skausmą.Užmigdytas baltasis lokys Kasparas bus paverstas iškamša Tado Ivanausko zoologijos muziejuje http://www.15min.lt/naujiena/gyvunu-klubas/ivykiai/uzmigdytas-baltasis-lokys-kasparas-atgims-tado-ivanausko-zoologijos-muziejuje-172-298854 Po išsamių tyrimų Veterinarijos akademijoje nustatyta, jog gyvūnas, kaip anksčiau įtarta, vėžiu nesirgo. Jo kūnas perduotas T. Ivanausko zoologijos muziejui. Pastarasis užsakė padaryti lokio iškamšą, kurią pirmo aukšto, žinduolių, ekspozicijoje įstaiga išstatė 2013 m. spalio 14 d.Lokys Kasparas į Kauną sugrįžo kaip muziejaus eksponatas http://kauno.diena.lt/naujienos/kaunas/miesto-pulsas/zoologijos-muziejuje-naujas-eksponatas-lokys-kasparas-grizo-i-kauna-418725 Įdomu, jog nuo 1958 m. iki 2013 m. LZS gyveno penkios baltosios meškos.

Siekiant pagerbti baltąjį lokį 2013 m. sausio 27 d. zoologijos sodo teritorijoje iš sniego nulipdyta 2 m aukščio ir 4 m. ilgio Kasparo skulptūra.Lokiui Kasparui atminti – Dvi dienas kurta sniego skulptūra, http://m.diena.lt/naujienos/miesto-pulsas/lokiui-kasparui-atminti-dvi-dienas-kurta-sniego-skulptura-286317 Tuo tarpu 2014–2017 m. Kasparo iškarpa (sukurta Stryt Animals menininko) puošė Kauno Vilniaus gatvės požeminę perėją, kol ją suniokojo vandalai.Dar vienas Kasparo sugrįžimas, http://m.diena.lt/naujienos/kaunas/menas-ir-pramogos/dar-vienas-kasparo-sugrizimas-662219 2015 m. sodo teritorijoje pastatyta 2,7 m aukščio medinė meškų šeimynos skulptūra, sukurta vieno žymiausių dabartinių Lietuvos menininkų, tautodailininkų, skulptorių ir kryždirbių – Algimanto Sakalausko, pagerbiant šį baltąjį lokį.Į Kauno zoologijos sodą grįžo meškų šeimyna http://lzinios.lt/lzinios/prie-kavos/i-kauno-zoologijos-soda-grizo-mesku-seimyna/204748  Šiuo metu Kasparo voljere apgyvendinti stepinės lapės – Korsakai. Skaičiuojama, kad voljero atnaujinimas kainavo apie 25 tūkst. Lt.Baltojo lokio Kasparo voljere įsikūrė Korsakai http://www.delfi.lt/grynas/gyvenimas/baltojo-lokio-kasparo-voljere-isikure-korsakai.d?id=63304630
miniatiūra|right|Baltasis lokys Kasparas Kauno požeminėje perėjoje


Lietuvos zoologijos sodas

miniatiūra|Snieginis leopardas Lietuvos zoologijos sode|245x245px
Į Lietuvos zoologijos sodą 2013 m. žiemą iš Ostravos zoologijos sodo (Zoologická zahrada Ostrava, Čekija) atvežtas amūrinis tigras Edas.Naujo Lietuvos zoologijos sodo sezono vinis – tigras Edas http://m.klaipeda.diena.lt/naujienos/kaunas/miesto-pulsas/naujo-lietuvos-zoologijos-sodo-sezono-vinis-tigras-edas-172402/?puslapis=1489 Lapkričio mėnesį atvežtas begemotas Gelukas (Geluk). Tikimasi, kad 2012 m. Ispanijoje gimęs Gelukas ir Kaune gyvenanti penkiametė Coliukė sudarys perspektyvią porą.Į Zoologijos sodą Kaune skraidinamas potencialus jaunikis / http://www.ve.lt/naujienos/laisvalaikis/gyvunai/i-zoologijos-soda-kaune-skraidinamas-potencialus-jaunikis-1096012/ Nuo 1996 m. iki 2014 m. zoologijos sode negyveno nendrinė katė. Visgi 2013 m. pab. Kauno gyvūnų draugija dovanojo Rokiškio rajone ūkininko sodyboje sugautą nendrinį katiną, kuriam teko ieškoti patelės. Tuo būdu 2014 m. gegužės mėnesį zoologijos sodo kolekcija pasipildė dar 2 naujais šios rūšies gyvūnais, atsivežtais iš Talino zoologijos sodo.Zoologijos sode pasitinka nauji gyvūnai http://www.delfi.lt/projektai/archive/zoologijos-sode-pasitinka-nauji-gyvunai.d?id=65223833 Naminių gyvūnų kaimelis pasipildė šveicariškos juodanosės avies patinėliu Teodoru iš Latvijos.

Tuo tarpu 2014 m. pradžioje sulaukta iš Madagaskaro salos kilusių Jemeno chameleonų kiaušinių, iš kurių vėliau išskilo trys jaunikliai. Nuo 2015 m. sode sėkmingai gyvena birželio mėnesį išsiritę net septyni maži chameleonai. Lietuvos zoologijos sode – egzotiški gyvūnai iš Madagaskaro / http://www.delfi.lt/grynas/gamta/lietuvos-zoologijos-sode-egzotiski-gyvunai-is-madagaskaro.d?id=68661958 Tų pačių metų vasario mėnesį iš Kaliningrado zoologijos sodo (Калининградский зоопарк) buvo atvežtas palšojo grifo patinas vardu Tugarinas. Jis atgabentas už paramos akcijos „Pirk dramblį“ metu geros valios žmonių suaukotus pinigus.Į Lietuvos zoologijos sodą atvyko naujas gyventojas iš Kaliningrado http://www.delfi.lt/grynas/gyvenimas/i-lietuvos-zoologijos-soda-atvyko-naujas-gyventojas-is-kaliningrado.d?id=63990266

190px|left|thumb|Iš Talino atvežta Baltoji pelėda Lietuvos zoologijos sode.
2015 m. balandžio mėnesį iš Vokietijos ir Olandijos zoologijos sodų į Lietuvą atvyko miškinės katės, dar žinomos kaip Vilpišiai, skunkų – albinosų pora, palšasis grifas ir keturios vandeninės agamos.Lietuvos zoologijos sode – naujų gyvūnų antplūdis / http://kaunas.kasvyksta.lt/2015/04/26/laisvalaikis/lietuvos-zoologijos-sode-nauju-gyvunu-antpludis/ Tais pačiais metais rugpjūčio mėnesį iš Suomijos atsigabeno snieginio leopardo patelę vardu Venla. Naktį į zoologijos sodą Kaune atkeliavo įspūdingas gyvūnas / http://www.delfi.lt/grynas/gamta/nakti-i-zoologijos-soda-kaune-atkeliavo-ispudingas-gyvunas.d?id=68734326  Kelionė truko keturias dienas, o jos metu buvo nuolat daromi sustojimai poilsiui ir tam, kad įsitikinti, ar gyvūnas jaučiasi gerai. Plėšriųjų žinduolių skyriaus vedėja Angelė Grebliauskienė pasakojo, kad snieginius leopardus saugoti ir veisti yra būtina, nes ši rūšis nyksta dėl žmonių daromos žalos – deja, tačiau šie gyvūnai tebėra medžiojami dėl savo kailio, taip pat didelę įtaką šiomis dienomis daro ir dėl žmonių veiklos plintanti urbanizacija. Pasaulyje pastebima tendencija, jog nesiimant tam tikrų priemonių, ši rūšis gali išnykti, ir todėl šiandien zoologijos sodų vaidmuo tampa kaip niekada svarbus – apie problemas kalbėjo vedėja. Lapkričio mėnesį iš Olandijos Beekse Bergeno Safari parko (Safaripark Beekse Bergen) atvežti du vienerių metų liūtų patinai.Į Kauno zoologijos sodą atgabenti du nauji liūtai / http://www.delfi.lt/grynas/gamta/i-kauno-zoologijos-soda-atgabenti-du-nauji-liutai.d?id=69595098 Naujieji Kauno zoologijos sodo liūtai pasirodė lankytojams / http://www.delfi.lt/grynas/gamta/naujieji-kauno-zoologijos-sodo-liutai-pasirode-lankytojams.d?id=69610596

2016 m. vasario mėnesį Lietuvos zoologijos sodas įsigijo imperatoriškųjų skorpionų porą; vienas jų pavadintas Skorpu.Kaune įsikūrė labai draugiškas skorpionas: visi norintys gali jį pamatyti / http://www.delfi.lt/grynas/gamta/kaune-isikure-labai-draugiskas-skorpionas-visi-norintys-gali-ji-pamatyti.d?id=70312472 Spalio mėnesį, pirmą kartą Lietuvos zoologijos sodo istorijoje, jame apsigyveno tinklinė žirafa vardu Nino. Zoologijos sode pirmą kartą apsigyveno milžiniška tinklinė žirafa / http://kaunas.kasvyksta.lt/2016/10/17/gamta/zoologijos-sode-pirma-karta-apsigyveno-tinkline-zirafa/

2017 m. į Lietuvos zoologijos sodą iš Talino zoologijos sodo (Tallinna Loomaaed) atvežta Baltosios pelėdos (Bubo scandiacus) patelė, kuri išsirito iš kiaušinio 2015 m. Vėliau planuojama atvežti tos pačios rūšies patiną.Naujas gyventojas į Kauno zoologijos sodą atkeliavo iš Talino http://gamta.lrytas.lt/fauna/naujas-gyventojas-i-kauno-zoologijos-soda-atkeliavo-is-talino.htm  Kovo pradžioje į Lietuvos zoologijos sodą iš didžiausio Rusijoje Maskvos zoologijos sodo (Московский зоопарк) atgabentas metų dar neturintis katinių šeimos atstovas – manulo patinas, palaikyti kompaniją sode gyvenančiai patelei Melisai.Į Kauno zoologijos sodą atvykęs manulas http://www.15min.lt/galerija/i-kauno-zoologijos-soda-atvykes-manulas-116272#


Lietuvos zoologijos sodas

miniatiūra|Snieginis leopardas Lietuvos zoologijos sode|245x245px
Į Lietuvos zoologijos sodą 2013 m. žiemą iš Ostravos zoologijos sodo (Zoologická zahrada Ostrava, Čekija) atvežtas amūrinis tigras Edas.Naujo Lietuvos zoologijos sodo sezono vinis – tigras Edas http://m.klaipeda.diena.lt/naujienos/kaunas/miesto-pulsas/naujo-lietuvos-zoologijos-sodo-sezono-vinis-tigras-edas-172402/?puslapis=1489 Lapkričio mėnesį atvežtas begemotas Gelukas (Geluk). Tikimasi, kad 2012 m. Ispanijoje gimęs Gelukas ir Kaune gyvenanti penkiametė Coliukė sudarys perspektyvią porą.Į Zoologijos sodą Kaune skraidinamas potencialus jaunikis / http://www.ve.lt/naujienos/laisvalaikis/gyvunai/i-zoologijos-soda-kaune-skraidinamas-potencialus-jaunikis-1096012/ Nuo 1996 m. iki 2014 m. zoologijos sode negyveno nendrinė katė. Visgi 2013 m. pab. Kauno gyvūnų draugija dovanojo Rokiškio rajone ūkininko sodyboje sugautą nendrinį katiną, kuriam teko ieškoti patelės. Tuo būdu 2014 m. gegužės mėnesį zoologijos sodo kolekcija pasipildė dar 2 naujais šios rūšies gyvūnais, atsivežtais iš Talino zoologijos sodo.Zoologijos sode pasitinka nauji gyvūnai http://www.delfi.lt/projektai/archive/zoologijos-sode-pasitinka-nauji-gyvunai.d?id=65223833 Naminių gyvūnų kaimelis pasipildė šveicariškos juodanosės avies patinėliu Teodoru iš Latvijos.

Tuo tarpu 2014 m. pradžioje sulaukta iš Madagaskaro salos kilusių Jemeno chameleonų kiaušinių, iš kurių vėliau išskilo trys jaunikliai. Nuo 2015 m. sode sėkmingai gyvena birželio mėnesį išsiritę net septyni maži chameleonai. Lietuvos zoologijos sode – egzotiški gyvūnai iš Madagaskaro / http://www.delfi.lt/grynas/gamta/lietuvos-zoologijos-sode-egzotiski-gyvunai-is-madagaskaro.d?id=68661958 Tų pačių metų vasario mėnesį iš Kaliningrado zoologijos sodo (Калининградский зоопарк) buvo atvežtas palšojo grifo patinas vardu Tugarinas. Jis atgabentas už paramos akcijos „Pirk dramblį“ metu geros valios žmonių suaukotus pinigus.Į Lietuvos zoologijos sodą atvyko naujas gyventojas iš Kaliningrado http://www.delfi.lt/grynas/gyvenimas/i-lietuvos-zoologijos-soda-atvyko-naujas-gyventojas-is-kaliningrado.d?id=63990266

190px|left|thumb|


Lietuvos zoologijos sodas

miniatiūra|Senasis zoologijos sodo aptvaras.
Pastaruosius kelerius metus Lietuvos zoologijos sodas rengiasi kapitalinei rekonstrukcijai,Zoologijos sode orientacija į gyvūnų gerovę ir dideli planai ateičiai / http://kaunozinios.lt/miestas/zoologijos-sode-orientacija-i-gyvunu-gerove-ir-dideli-planai-ateiciai_78109.html kadangi jo įkūrimo tradicija, kaip ir daugelyje XIX–XX a. prad. Europos zoologijos sodų, pvz., Londono, Paryžiaus, Romos, rėmėsi ne rūpesčiu uždarytu gyvūnu, bet siekimu sukurti originalų aptvarą.Gyvoji gamta, sud., R. Binney, Vilnius, 1990, 247 p. Šio konservatyvaus požiūrio dabar visiškai atsisakoma. Planuojama, jog rekonstrukcija truks iki 2020–2023 m. panaudojus ES projekto lėšas. Po rekonstrukcijos turėtų išsiplėsti zoologijos sodo plotas, atsirasti daugiau pastatų bei įvairesnių gyvūnų rūšių. Keistųsi ir pačių voljerų išdėstymas.Iš užsienio atvykę specialistai palengvino zoologijos sodo gyventojų gyvenimą /http://kaunas.kasvyksta.lt/2016/02/11/gamta/is-uzsienio-atvyke-specialistai-palengvino-zoologijos-sodo-gyventoju-gyvenima/#ixzz4R3wM5ngK  2014 m. zoologijos sode pakeistos tvoros šiaurietiškų elnių aptvare, įrengtas baseinas tapyrams, sutvarkyti snieginių leopardų voljerai, kuriems uždengti stogai. Suremontuoti šalia žirafų esantys mediniai pelėdų nameliai, padidintas ir nauja tvora aptvertas ožkų kaimelis ir kt.Zoologijos sode orientacija į gyvūnų gerovę ir dideli planai ateičiai http://kaunozinios.lt/miestas/zoologijos-sode-orientacija-i-gyvunu-gerove-ir-dideli-planai-ateiciai_78109.html

2017 m. vasario mėnesį LR aplinkos apsaugos ministras Kęstutis Navickas pažadėjo, jog Lietuvos zoologijos sodo rekonstrukcijai bus skirta 11 mln. eurų, tad darbai turėtų prasidėti iki vasaros.Lietuvos zoologijos sodo rekonstrukcijai – 11 mln. eurų http://bustas.lrytas.lt/nekilnojamasis-turtas/lietuvos-zoologijos-sodo-rekonstrukcijai-11-mln-euru.htm  Pagal šį planą, zoologijos sodo teritorijoje ketinama pastatyti arba rekonstruoti veterinarijos gydyklą, tropiukariumą, edukacijos bei informacijos centrus. Už 11 mln. eurų atsiras daugiau vidinių patalpų, nes šiuo metu sodui tokių trūksta. Į gyvūno gerovės gerinimą įeina plėšriųjų ir kanopinių gyvūnų voljerų statymas, tad pagerės jų laikymas, padaugės vietos. Tačiau mes neatmetame galimybės rėmėjų lėšomis įgyvendinti ir kitus projektusKaip už 11 mln. eurų pasikeis Lietuvos zoologijos sodas? http://m.diena.lt/naujienos/kaunas/miesto-pulsas/kaip-uz-11-mln-euru-pasikeis-lietuvos-zoologijos-sodas-798124, – sakė Lietuvos zoologijos sodo direktorius A. Didžiokas. Be viso to, buvęs baltųjų meškų (dabar Korsakų) pastatas bus rekonstruotas į oranžeriją.Atnaujintas Lietuvos zoologijos sodas džiugins visus metus http://www.delfi.lt/partnerio-turinys/naujienos/atnaujintas-lietuvos-zoologijos-sodas-dziugins-visus-metus.d?id=74937748  Po rekonstrukcijos viename iš pastatų ketinama įrengti ZSL istorijos muziejų. Be to ZSL turi ketinimų ateityje įsigyti rudąjį lokį. 2017 m. balandžio 30 d. švenčiant zoologijos sodo vasaros sezono atidarymą, visuomenei pristatytas atnaujintas baltųjų vilkų voljeras, kuris buvo triskart padidintas.Lietuvos zoologijos sodo vilkai dovanų gavo mėsos tortą http://gamta.lrytas.lt/fauna/2017/04/30/news/lietuvos-zoologijos-sodo-vilkai-dovanu-gavo-mesos-torta-999609/

Pastaraisiais metais buvo atnaujinta ZSL praėjimo kontrolės sistema. Iki šiol, kasoje susimokėjus už įėjimą į zoologijos sodą, praėjimą kontroliuojantis darbuotojas įplėšdavo kasos čekį ir leisdavo lankytojui užeiti. Įdiegus praėjimo kontrolės sistemą, šie procesai automatizuoti (iškart už vartų sumontuotas praėjimo turniketas bilietų nuskaitymui).Kauno Zoologijos Sodo praėjimo kontrolės sistema http://www.ucs.lt/apie-imone/igyvendinti-projektai/kauno-zoologijos-sodo-automatizavimo-ir-praejimo-valdymo-sistema/ Bilietuose pateikiama trumpa informacija apie ZSL darbo laiką, ypatingas valandas, kada ir kokio gyvūno vyksta parodomasis maitinimas, administracijos kontaktai. Bilietus taip pat galima pirkti internetu.

Naujoji Lietuvos zoologijos sodo direktorė Gintarė Stankevičė 2021 m. birželį minėjo, jog po didžiosios rekonstrukcijos sodas pasikeis neatpažįstamai. Rekonstrukcijos metu bus griaunami senieji pastatai ir voljerai, vietoje jų statomi nauji, atitiksiantys tarptautinius reikalavimus. Bus maksimaliai padidinti visi voljerai. Istoriniai voljera išliks, tik jie bus restauruoti. Išliks ir statinys, kuriame gyveno baltoji meška, jame, po rekonstrukcijos, planuojama apgyvendinti bezdžiones anubius, - portalui Delfi sakė direktorė.Legendinis Kauno zoologijos sodas ruošiasi užverti duris: aiškėja, koks likimas laukia gyvūnų, Delfi, 2021 06 19, https://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/legendinis-kauno-zoologijos-sodas-ruosiasi-uzverti-duris-aiskeja-koks-likimas-laukia-gyvunu.d?id=87494705 Be to, didžiausias iššūkis rangovams taps renovuojamas senasis 1954 metais statytas liūtų pastatas, išlaikant jo autentiškumą. Prie jo bus jungiamas daugiau nei 2 tūkst. kv. metrų užimsiantis egzotariumas – šilumamėgiams gyvūnams skirtas pastatas su edukaciniu centru. Jame bus įrengtos džiunglių, savanos ekspozicijos.Pokalbis „Kauno dienos“ studijoje: Lietuvos zoologijos sodas ruošiasi rekonstrukcijai, Kauno diena, 2021 06 28, https://kauno.diena.lt/naujienos/kauno-dienos-studija/pokalbis-kauno-dienos-studijoje-lietuvos-zoologijos-sodas-ruosiasi-rekonstrukcijai-1031940 edukacinės erdvės, infocentras, kurio dabar neturime. Vaikams bus kuriama nauja erdvė „Mažylių zoo“ su triušiais, paukščiais, ožkomis ir kitais naminiais gyvūnais. Palengvinti lankytojų judėjimui bus įrengtas apžvalgos bokštas su liftu.Kauno zoologijos sodas uždaromas renovacijai: gyvūnų lauks erdvesni namai, bus įrengtas apžvalgos bokštas, LRT, 2021 07 30, https://www.lrt.lt/naujienos/gyvenimas/13/1459897/kauno-zoologijos-sodas-uzdaromas-renovacijai-gyvunu-lauks-erdvesni-namai-bus-irengtas-apzvalgos-boksta

Pokalbis „Kauno dienos“ studijoje: Lietuvos zoologijos sodas ruošiasi rekonstrukcijai, Kauno diena, 2021 06 28, edukacinės erdvės, infocentras, kurio dabar neturime. Vaikams bus kuriama nauja erdvė „Mažylių zoo“ su triušiais, paukščiais, ožkomis ir kitais naminiais gyvūnais.

Lietuvos zoologijos zoologijos sodas nuo rugpjūčio 9 dienos keleriems metams uždaromas renovacijai.
Zoologijos sodas praneša šią savaitę pasirašęs sutartį su statybos darbų viešųjų pirkimų konkursą laimėjusiu rangovu – bendrove „Statybos ritmas“. Pasirašius sutartį paaiškėjo tiksli data, kada zoologijos sodas užvers vartus lankytojams – rugpjūčio 8 d. bus paskutinė, kuomet bus galima apsilankyti šioje istorinėje Kauno vietoje.
Lietuvos zoologijos sodas nebuvo iš pagrindų renovuotas nuo pat veiklos pradžios 1938 m. Keletą metų truksiančios renovacijos metu bus atnaujinami arba statomi nauji, didesni pastatai ir voljerai, įrengiamos naujos edukacinės erdvės, laboratorijos.
Anot pranešimo, didžiausias iššūkis rangovams – renovuojamas senasis 1954 metais statytas liūtų pastatas, išlaikant jo autentiškumą. Prie jo bus jungiamas daugiau nei 2 tūkst. kv. metrų užimsiantis egzotariumas – šilumamėgiams gyvūnams skirtas pastatas su edukaciniu centru.
Vaikams bus kuriama nauja erdvė „Mažylių zoo“ su triušiais, paukščiais, ožkomis ir kitais naminiais gyvūnais.
Palengvinti lankytojų judėjimui bus įrengtas apžvalgos bokštas su liftu, jungiantis viršutinę ir apatinę zoologijos sodo teritorijos dalis.
Europos Sąjungos lėšomis finansuojamas ir vėluojantis Lietuvos zoologijos sodo infrastruktūros atnaujinimo projektas turėtų būti baigtas 2023 metų viduryje. Jo vertė – 18,3 mln. eurų.
Ne vienus metus planuojami rekonstrukcijos darbai zoologijos sode užsitęsė dėl anksčiau neįvykusių viešųjų pirkimų. Zoologijos sodui nepavykus jų suorganizuoti, darbą perėmė Aplinkos ministerija.


Lietuvos zoologijos sodas

miniatiūra|Senasis zoologijos sodo aptvaras.
Pastaruosius kelerius metus Lietuvos zoologijos sodas rengiasi kapitalinei rekonstrukcijai,Zoologijos sode orientacija į gyvūnų gerovę ir dideli planai ateičiai / http://kaunozinios.lt/miestas/zoologijos-sode-orientacija-i-gyvunu-gerove-ir-dideli-planai-ateiciai_78109.html kadangi jo įkūrimo tradicija, kaip ir daugelyje XIX–XX a. prad. Europos zoologijos sodų, pvz., Londono, Paryžiaus, Romos, rėmėsi ne rūpesčiu uždarytu gyvūnu, bet siekimu sukurti originalų aptvarą.Gyvoji gamta, sud., R. Binney, Vilnius, 1990, 247 p. Šio konservatyvaus požiūrio dabar visiškai atsisakoma. Planuojama, jog rekonstrukcija truks iki 2020–2023 m. panaudojus ES projekto lėšas. Po rekonstrukcijos turėtų išsiplėsti zoologijos sodo plotas, atsirasti daugiau pastatų bei įvairesnių gyvūnų rūšių. Keistųsi ir pačių voljerų išdėstymas.Iš užsienio atvykę specialistai palengvino zoologijos sodo gyventojų gyvenimą /http://kaunas.kasvyksta.lt/2016/02/11/gamta/is-uzsienio-atvyke-specialistai-palengvino-zoologijos-sodo-gyventoju-gyvenima/#ixzz4R3wM5ngK  2014 m. zoologijos sode pakeistos tvoros šiaurietiškų elnių aptvare, įrengtas baseinas tapyrams, sutvarkyti snieginių leopardų voljerai, kuriems uždengti stogai. Suremontuoti šalia žirafų esantys mediniai pelėdų nameliai, padidintas ir nauja tvora aptvertas ožkų kaimelis ir kt.Zoologijos sode orientacija į gyvūnų gerovę ir dideli planai ateičiai http://kaunozinios.lt/miestas/zoologijos-sode-orientacija-i-gyvunu-gerove-ir-dideli-planai-ateiciai_78109.html

2017 m. vasario mėnesį LR aplinkos apsaugos ministras Kęstutis Navickas pažadėjo, jog Lietuvos zoologijos sodo rekonstrukcijai bus skirta 11 mln. eurų, tad darbai turėtų prasidėti iki vasaros.Lietuvos zoologijos sodo rekonstrukcijai – 11 mln. eurų http://bustas.lrytas.lt/nekilnojamasis-turtas/lietuvos-zoologijos-sodo-rekonstrukcijai-11-mln-euru.htm  Pagal šį planą, zoologijos sodo teritorijoje ketinama pastatyti arba rekonstruoti veterinarijos gydyklą, tropiukariumą, edukacijos bei informacijos centrus.


Lietuvos zoologijos sodas

miniatiūra|Senasis zoologijos sodo aptvaras.
Pastaruosius kelerius metus Lietuvos zoologijos sodas rengiasi kapitalinei rekonstrukcijai,Zoologijos sode orientacija į gyvūnų gerovę ir dideli planai ateičiai / http://kaunozinios.lt/miestas/zoologijos-sode-orientacija-i-gyvunu-gerove-ir-dideli-planai-ateiciai_78109.html kadangi jo įkūrimo tradicija, kaip ir daugelyje XIX–XX a. prad. Europos zoologijos sodų, pvz., Londono, Paryžiaus, Romos, rėmėsi ne rūpesčiu uždarytu gyvūnu, bet siekimu sukurti originalų aptvarą.Gyvoji gamta, sud., R. Binney, Vilnius, 1990, 247 p. Šio konservatyvaus požiūrio dabar visiškai atsisakoma. Planuojama, jog rekonstrukcija truks iki 2020–2023 m. panaudojus ES projekto lėšas. Po rekonstrukcijos turėtų išsiplėsti zoologijos sodo plotas, atsirasti daugiau pastatų bei įvairesnių gyvūnų rūšių. Keistųsi ir pačių voljerų išdėstymas.Iš užsienio atvykę specialistai palengvino zoologijos sodo gyventojų gyvenimą /http://kaunas.kasvyksta.lt/2016/02/11/gamta/is-uzsienio-atvyke-specialistai-palengvino-zoologijos-sodo-gyventoju-gyvenima/#ixzz4R3wM5ngK  2014 m. zoologijos sode pakeistos tvoros šiaurietiškų elnių aptvare, įrengtas baseinas tapyrams, sutvarkyti snieginių leopardų voljerai, kuriems uždengti stogai. Suremontuoti šalia žirafų esantys mediniai pelėdų nameliai, padidintas ir nauja tvora aptvertas ožkų kaimelis ir kt.Zoologijos sode orientacija į gyvūnų gerovę ir dideli planai ateičiai http://kaunozinios.lt/miestas/zoologijos-sode-orientacija-i-gyvunu-gerove-ir-dideli-planai-ateiciai_78109.html

2017 m. vasario mėnesį LR aplinkos apsaugos ministras Kęstutis Navickas pažadėjo, jog Lietuvos zoologijos sodo rekonstrukcijai bus skirta 11 mln. eurų, tad darbai turėtų prasidėti iki vasaros.Lietuvos zoologijos sodo rekonstrukcijai – 11 mln. eurų http://bustas.lrytas.lt/nekilnojamasis-turtas/lietuvos-zoologijos-sodo-rekonstrukcijai-11-mln-euru.htm  Pagal šį planą, zoologijos sodo teritorijoje ketinama pastatyti arba rekonstruoti veterinarijos gydyklą, tropiukariumą, edukacijos bei informacijos centrus. Už 11 mln. eurų atsiras daugiau vidinių patalpų, nes šiuo metu sodui tokių trūksta. Į gyvūno gerovės gerinimą įeina plėšriųjų ir kanopinių gyvūnų voljerų statymas, tad pagerės jų laikymas, padaugės vietos. Tačiau mes neatmetame galimybės rėmėjų lėšomis įgyvendinti ir kitus projektusKaip už 11 mln. eurų pasikeis Lietuvos zoologijos sodas? http://m.diena.lt/naujienos/kaunas/miesto-pulsas/kaip-uz-11-mln-euru-pasikeis-lietuvos-zoologijos-sodas-798124, – sakė Lietuvos zoologijos sodo direktorius A. Didžiokas. Be viso to, buvęs baltųjų meškų (dabar Korsakų) pastatas bus rekonstruotas į oranžeriją.Atnaujintas Lietuvos zoologijos sodas džiugins visus metus http://www.delfi.lt/partnerio-turinys/naujienos/atnaujintas-lietuvos-zoologijos-sodas-dziugins-visus-metus.d?id=74937748  Po rekonstrukcijos viename iš pastatų ketinama įrengti ZSL istorijos muziejų. Be to ZSL turi ketinimų ateityje įsigyti rudąjį lokį. 2017 m. balandžio 30 d. švenčiant zoologijos sodo vasaros sezono atidarymą, visuomenei pristatytas atnaujintas baltųjų vilkų voljeras, kuris buvo triskart padidintas.Lietuvos zoologijos sodo vilkai dovanų gavo mėsos tortą http://gamta.lrytas.lt/fauna/2017/04/30/news/lietuvos-zoologijos-sodo-vilkai-dovanu-gavo-mesos-torta-999609/

Pastaraisiais metais buvo atnaujinta ZSL praėjimo kontrolės sistema. Iki šiol, kasoje susimokėjus už įėjimą į zoologijos sodą, praėjimą kontroliuojantis darbuotojas įplėšdavo kasos čekį ir leisdavo lankytojui užeiti. Įdiegus praėjimo kontrolės sistemą, šie procesai automatizuoti (iškart už vartų sumontuotas praėjimo turniketas bilietų nuskaitymui).Kauno Zoologijos Sodo praėjimo kontrolės sistema http://www.ucs.lt/apie-imone/igyvendinti-projektai/kauno-zoologijos-sodo-automatizavimo-ir-praejimo-valdymo-sistema/ Bilietuose pateikiama trumpa informacija apie ZSL darbo laiką, ypatingas valandas, kada ir kokio gyvūno vyksta parodomasis maitinimas, administracijos kontaktai. Bilietus taip pat galima pirkti internetu.


Vardas

Vardas – asmenvardis, skirtas identifikuoti asmeniui tarp kitų grupės narių, dažniausiai – šeimos narių, kurie paprastai turi pavardę, t. y., bendrą šeimos vardą. Tarp kitų tik gimusio kūdikio asmens duomenų (gimimo data, tėvai ir kt.) padaromas įrašas apie suteiktą vardą jo gimimo liudijime. Kai kada žmogus turi du vardus. Taip neretai būna, jei tėvai pageidauja jų religinės bendruomenės nepripažįstamo vardo (pavyzdžiui, Laima Marija, Audrius Jonas ir pan). Neretai ir oficialiuose dokumentuose įrašomi abu vardai. Mokslas, tiriantis vardus – antroponimika.

thumb|250px|Eglė žalčių karalienė – viena žymiausių bei unikaliausių lietuvių liaudies pasakų. Jos veikėjų vardais neretai pavadinami ir lietuvių vaikai: Ąžuolas, Eglė, Žilvinas.

Lietuviai, kaip ir daugelis kitų indoeuropiečių tautų, senovėje turėjo tik vardą. Kadangi bendraujančiųjų būrys būdavo nedidelis, ryšiai tarp etninių grupių menki. Pagal darybą senovės lietuvių vardai skiriami į dvikamienius (pavyzdžiui, Ldk vardai: Algirdas, Gediminas, Mindaugas, Jogaila, Kęstutis, Vytautas, Žygimantas) ir vienkamienius (Mantas), kilusius iš indoeuropiečių prokalbės. Manoma, kad patys seniausi vardai yra dvikamieniai asmenvardžiai. Pastarieji turėjo taurią ir kilnią reikšmę, kuriuos jau senovėje imta trumpinti (Algis). Ilgainiui jiems tapus savarankiškais vardais prie jų būdavo pridedamos priesagos. Taip pat labai senais laikomi ir pravardiniai vardai (Lokys, Tauras, Jaunius, Žilys). Plečiantis bendruomenėms imta dėlioti prievardžius, pavyzdžiui, tėvavardius, pravardę, amato, kilmės, gyvenamosios vietos pavadinimus. Iki Lietuvos krikšto, lietuviams būdingi baltiškos kilmės vardai, XVII–XIX a. krikštyti tik krikščioniškais hebrajų, graikų, lotynų, germanų, slavų kilmės vardais. Iš pradžių nekilminguosius krikštijo vienu šventu vardu visame kaime, vienas vardas buvo priskiriamas vyrų bei vienas moterų būriui, todėl kaip asmenvardis nebuvo vartojamas. Tačiau oficialiuose didikų dokumentuose krikšto gautas krikščioniškas vardas buvo įrašomas kartu su buvusiu baltišku vardu. Bet slenkant laikui baltiškasis vardas dažnai tapdavo lietuvio pavarde, kurių nemaža dalis buvo suslavinta. Veliau iš jų radosi kai kurių bajorų, kt. privilegijuotųjų ir galiausiai nekilmingųjų pavardės. XX a. vėl imta vartoti baltiškus vardus.„Vardas ir Pavardė“. Zigmas Zinkevičius. „Gimtoji kalba“. 2010 m. Nr 11. MELC. PDFVLKK: Lietuviškos ir nelietuviškos pavardės.

Taip pat vietovardiniai (Neringa), etnoniminiai (Aistis) vardai. Pasitaiko verstinių vardų (Danguolė, Auksė) iš lotynų, graikų kalbų.

Rekomenduojamų vardų sąrašas:
Lietuvos Respublikos piliečių vardų sąvadas
Iš viso duomenų bazėje 3923963 asmenų vardai.
Krikščioniškų vardų mados1977-11-10, prof. habil. dr. Zigmas Zinkevičius
Krikščioniškojo vardyno raidai jos buvo ir tebėra ypač svarbios. Krikštijamiems vaikams vardus tėvai visais laikais stengdavosi ir dabar stengiasi parinkti tokius, kurie yra madingesni. Antai, sprendžiant iš vardų dažnumo šaltiniuose, XVI a. populiariausias Lietuvoje vyrų vardas buvo Jonas. Toliau ėjo: Stanislovas (Stasys), Motiejus (Matas), Mikalojus (Mykolas), Jurgis, Petras, Povilas, Grigalius, Jokūbas. Populiariausias moterų vardas tada buvo Ona. Toliau ėjo: Sofija (Zosė), Darata, Kotryna, Jadvyga, Agnietė, Barbora, Elžbieta, Elena, Margarita.
Įvardijant asmenis buvo nemaža skirtumų tarp socialinių sluoksnių. Antai bajorai vyrai kiek mažiau mėgo Mikalojaus, labiau – Motiejaus ir Povilo vardus; bajorės moterys atitinkamai vietoj Barboros, Elzbietos labiau mėgo Kotrynos, Daratos, Jadvygos, Elenos vardus. Tada vartota nemaža dabar nemadingų vardų: vyrų – Abr(a)omas, Ambraziejus, Čėsnys, Dovydas, Elijas, Jackus Jukna, Kvedaras, Merkelis, Samuelis, Zacharijas (kai kurie iki šių dienų išliko tik kaip pavardės), moterų – Bagdonė, Dasė, Druzijona, Gendruta, Marina, Magdalena…
(„Lietuvių antroponimika. Vilniaus lietuvių asmenvardžiai XVII a. pradžioje“, Vilnius: Mokslas, 1997; „Lietuvių asmenvardžiai“, Vilnius: Lietuvių kalbos institutas, 2009, p. 348–349.)
Prierašas
Iš straipsnyje paminėtų XVI a. vardų dabar populiariausi, sprendžiant iš LR piliečių sąvado (piliečių vardų imtis 2006 m. ir vėlesnių metų naujagimių vardai) XX a. išliko populiarūs šie vardai: vyrų – Jonas (43 030), Petras (19 423), Stasys (15 768), Povilas (9299), Stanislovas (9380), Dovydas (3764), Matas (2115), moterų – Ona (35 169), Elena (21 739), Jadvyga (15 487), Margarita (2968). Galima pridurti, kad šie vardai buvo populiariausi 3–6 dešimtmečiais, antrojoje amžiaus pusėje jų populiarumas labai sumenko.
XX a. reti straipsnyje minėti kaip populiarūs vardai Grigalius (17), Samuelis (43), Mikalojus (53), Darata (69). Visiškai nebevartojami kaip vardai Druzijona, Zacharijas, tik kaip pavardės funkcionuoja Čėsnys, Dasys, Jukna, Kvedaras. Vardų sąvado duomenimis, dabar itin reti vardai Abr(a)omas (2), Jackus (2), Merkelis (3), Ambraziejus (9), Gendruta (9).
Paskutinį dešimtmetį (2001–2011 m.) visiškai nustojo populiarumo vardas Jadvyga (3), Zosė (0), nebepopuliarus Stanislovas (13), taip pat Marina (40). Tačiau išliko populiarūs Jonas, (1851), Povilas (736) ir iškilo tarp populiariausiųjų – Matas (4847), Dovydas (3419), Jokūbas (1811), Kotryna (1382), Sofija (640).
Aistė Pangonytė (VLKK vyr. spec.)
Apie projektą
Projektas skirtas Lietuvos Respublikos piliečių vardams įvertinti normos aspektu, vardai sukirčiuojami, iš nerekomenduojamų vardų kreipiama į teiktinus, trumpai nusakoma jų kilmė. Duomenų šaltinis – Lietuvos Respublikos gyventojų registras: vardų sąvado pagrindas – 2006 m. pilietybę turėjusių asmenų vardai, toliau pildoma naujagimių vardais (sąvadas ir registras tiesiogiai nesusieti). VLKK iniciatyva vardus nagrinėja Vilniaus universiteto tyrėjai, probleminius klausimus svarsto Kalbos komisijos Vardyno pakomisė. Jus kviečiame pasakoti, kaip gavote vardą, kaip išrinkote savo vaikams, taip pat visas kitas su vardais susijusias istorijas.
Remiantis šios svetainės medžiaga būtina nurodyti svetainės adresą: Lietuvos Respublikos piliečių vardų sąvadas, VLKK. Prieiga internete http://vardai.vlkk.lt. (Žiūrėta [data]). Draudžiama svetainę ar jos dalį susieti su kitais interneto šaltiniais, jei tai sudarytų klaidingą įspūdį dėl svetainės autorystės ar administravimo.


Vardas

thumb|250px|Eglė žalčių karalienė – viena žymiausių bei unikaliausių lietuvių liaudies pasakų. Jos veikėjų vardais neretai pavadinami ir lietuvių vaikai: Ąžuolas, Eglė, Žilvinas.

Lietuviai, kaip ir daugelis kitų indoeuropiečių tautų, senovėje turėjo tik vardą. Kadangi bendraujančiųjų būrys būdavo nedidelis, ryšiai tarp etninių grupių menki. Pagal darybą senovės lietuvių vardai skiriami į dvikamienius (pavyzdžiui, Ldk vardai: Algirdas, Gediminas, Mindaugas, Jogaila, Kęstutis, Vytautas, Žygimantas) ir vienkamienius (Mantas), kilusius iš indoeuropiečių prokalbės. Manoma, kad patys seniausi vardai yra dvikamieniai asmenvardžiai. Pastarieji turėjo taurią ir kilnią reikšmę, kuriuos jau senovėje imta trumpinti (Algis). Ilgainiui jiems tapus savarankiškais vardais prie jų būdavo pridedamos priesagos. Taip pat labai senais laikomi ir pravardiniai vardai (Lokys, Tauras, Jaunius, Žilys). Plečiantis bendruomenėms imta dėlioti prievardžius, pavyzdžiui, tėvavardius, pravardę, amato, kilmės, gyvenamosios vietos pavadinimus. Iki Lietuvos krikšto, lietuviams būdingi baltiškos kilmės vardai, XVII–XIX a. krikštyti tik krikščioniškais hebrajų, graikų, lotynų, germanų, slavų kilmės vardais. Iš pradžių nekilminguosius krikštijo vienu šventu vardu visame kaime, vienas vardas buvo priskiriamas vyrų bei vienas moterų būriui, todėl kaip asmenvardis nebuvo vartojamas. Tačiau oficialiuose didikų dokumentuose krikšto gautas krikščioniškas vardas buvo įrašomas kartu su buvusiu baltišku vardu. Bet slenkant laikui baltiškasis vardas dažnai tapdavo lietuvio pavarde, kurių nemaža dalis buvo suslavinta. Veliau iš jų radosi kai kurių bajorų, kt. privilegijuotųjų ir galiausiai nekilmingųjų pavardės. XX a. vėl imta vartoti baltiškus vardus.„Vardas ir Pavardė“. Zigmas Zinkevičius. „Gimtoji kalba“. 2010 m. Nr 11. MELC. PDFVLKK: Lietuviškos ir nelietuviškos pavardės. Zigmo Zinkevičiaus straipsnis, VLKK. 1991–2010 m. laikotarpiu daugiausia duota krikščioniškos kilmės vardų, taip pat dažni buvo baltiški vardai.


Vardas


Vardas

thumb|250px|Eglė žalčių karalienė – viena žymiausių bei unikaliausių lietuvių liaudies pasakų. Jos veikėjų vardais neretai pavadinami ir lietuvių vaikai: Ąžuolas, Eglė, Žilvinas.

Lietuviai, kaip ir daugelis kitų indoeuropiečių tautų, senovėje turėjo tik vardą. Kadangi bendraujančiųjų būrys būdavo nedidelis, ryšiai tarp etninių grupių menki. Pagal darybą senovės lietuvių vardai skiriami į dvikamienius (pavyzdžiui, Ldk vardai: Algirdas, Gediminas, Mindaugas, Jogaila, Kęstutis, Vytautas, Žygimantas) ir vienkamienius (Mantas), kilusius iš indoeuropiečių prokalbės. Manoma, kad patys seniausi vardai yra dvikamieniai asmenvardžiai. Pastarieji turėjo taurią ir kilnią reikšmę, kuriuos jau senovėje imta trumpinti (Algis). Ilgainiui jiems tapus savarankiškais vardais prie jų būdavo pridedamos priesagos. Taip pat labai senais laikomi ir pravardiniai vardai (Lokys, Tauras, Jaunius, Žilys). Plečiantis bendruomenėms imta dėlioti prievardžius, pavyzdžiui, tėvavardius, pravardę, amato, kilmės, gyvenamosios vietos pavadinimus. Iki Lietuvos krikšto, lietuviams būdingi baltiškos kilmės vardai, XVII–XIX a. krikštyti tik krikščioniškais hebrajų, graikų, lotynų, germanų, slavų kilmės vardais. Iš pradžių nekilminguosius krikštijo vienu šventu vardu visame kaime, vienas vardas buvo priskiriamas vyrų bei vienas moterų būriui, todėl kaip asmenvardis nebuvo vartojamas. Tačiau oficialiuose didikų dokumentuose krikšto gautas krikščioniškas vardas buvo įrašomas kartu su buvusiu baltišku vardu. Bet slenkant laikui baltiškasis vardas dažnai tapdavo lietuvio pavarde, kurių nemaža dalis buvo suslavinta. Veliau iš jų radosi kai kurių bajorų, kt. privilegijuotųjų ir galiausiai nekilmingųjų pavardės. XX a. vėl imta vartoti baltiškus vardus.„Vardas ir Pavardė“. Zigmas Zinkevičius. „Gimtoji kalba“. 2010 m. Nr 11. MELC. PDFVLKK: Lietuviškos ir nelietuviškos pavardės. Zigmo Zinkevičiaus straipsnis, VLKK. 1991–2010 m. laikotarpiu daugiausia duota krikščioniškos kilmės vardų, taip pat dažni buvo baltiški vardai.

Baltiškos kilmės vardai paprastai būna apeliatyviniai, siejami su bendriniais lietuvių ir kitų baltų tautų kalbų žodžiais. Tokie yra dvikamieniai, vienkamieniai, pravardiniai, mitologiniai (Laima, Gabija, Jūratė, Medeina, Saulė, Žemyna), gamtiniai (Audrius, Aušra, Gintaras, Giedrius, Indrė, Liepa, Marius, Miglė, Rasa, Ugnė) vardai, literatūriniai (Eglės žalčių karalienės pasakos veikėjų vardai ir kt. Ąžuolas, Eglė, Žilvinas).


Kuršiai

Senosios baltų gentysCurrene Žemės Vanema, Ventava, Bandava, Žemė tarp Skrundos ir Žemgalos, Piemarė, Duvzarė, Ceklis, Mėguva, Pilsotas Kunigaikščiai Lamekinas 230px
Kuršiai (latv. kurši, ), vakarų (pasak dalies tyrinėtojų – rytų) baltų tauta, nuo VII a.-VIII a. iki XVII a. I pusės gyvenusi rytinėje Baltijos jūros pakrantėje, dab. Latvijos vakaruose (Kurše) ir Lietuvos šiaurės vakaruose (iš pradžių – kone pusėje dab. etnografinės Žemaitijos, nuo X a. ar XI a. – tik maždaug iki pietinės Klaipėdos-Kulių-Plungės-Telšių-Mažeikių linijos).

 Gintaro keliai ir žmonių kraustymasis pajūryje, Palangos priešistorė ir viduramžiai archeologo akimis, I dalis.  Vladas Žulkus
 Kodėl kuršiai vadinasi kuršiais ir kur jie gyveno, Palangos priešistorė ir viduramžiai archeologo akimis, II dalis.  Vladas Žulkus
 Skandinavai ir vikingaujantys kuršiai, Palangos priešistorė ir viduramžiai archeologo akimis, II dalis.  Vladas Žulku

Vladas Žulkus „Palangos priešistorė ir viduramžiai archeologo akimis“. II dalis
Prieš svarstant, kas į Palangą atvedė žmones net iš vakarinės Baltijos jūros pakrantės, reikėtų šiek tiek žinoti, kas darėsi Baltijos jūroje VIII - XII amžiais. Jau buvo kalbėta apie skandinavų - vakarų baltų ryšius I-ojo tūkstantmečio pirmoje pusėje. Šie kontaktai išliko ir vėliau, tik pasikeitė jų pobūdis. Skandinavų interesai rytinėje Baltijoje nuo VII - VIII a. įgyja ne tik ekonominio, bet ir politinio pobūdžio . VIII a. pabaigoje skandinavų kraštuose susiformavo galingas ir gausus karinės diduomenės sluoksnis. Lėšų, kurias teikė nedideli dirbamosios žemės plotai nepakako, todėl pradėta ieškoti turtų užgrobiant juos kaimynuose. Šie gerai ginkluoti ir narsūs skandinavų jūreiviai buvo pradėti vadinti vikingais, normanais arba variagais. Vikingų smūgius netrukus patyrė visi Baltijos ir Šiaurės jūrų pakrančių gyventojai. Vikingai ne tik žudė, plėšė ir grobė vergus. Jie priversdavo mokėti duoklę gentis ir valstybes, steigė pakrantėse savo prekybines emporijas, kolonijas, prekiavo su vietiniais gyventojais, tarpininkavo tolimojoje prekyboje. Ne išimtis buvo ir rytinės Baltijos pakrantės.
Rašytiniai šaltiniai ne kartą aprašo skandinavų bandymus politiškai užvaldyti baltus, dažniausiai kuršius, jau nuo VIII a. Danai ir švedai ne kartą buvo privertę kuršius mokėti jiems duoklę, tačiau tai ne ilgai tetrukdavo - karingi kuršiai atkakliai gynė savo laisvę. Galima teigti, jo tuo metu baltų kraštai, pirmiausiai turtingi Kuršas ir Semba, buvo skandinavų ekonominės ir politinės ekspansijos rytinėje Baltijoje pagrindiniai taikiniai. Tas faktas, jog skandinavai jau apie 760 m. gabendavo į Senąją Ladogą gintarą, rodo jų tarpininkavimą baltų - slavų prekyboje. Maždaug nuo 800 m. į vakarų slavų žemes pietine Baltijos pakrante iš Rusijos dirhemų pavidalu pradėjo plaukti Artimųjų rytų sidabras. Tai paskatino skandinavų pirklius aktyviai įsiterpti į šią prekybą. Dėl to 800 - 840 m., kai buvo ieškoma kelių į Rusią, ypač turėjo išaugti skandinavų dėmesys Nemunui, kuris jau seniai tradiciniais keliais jungėsi su Dniepro baseinu.
Nemuno kelio reikšmė baltų ankstyvųjų viduramžių prekyboje ir ekonomikoje dar nėra pakankamai analizuota. Atrodo, jog jo reikšmė kartais būna nederamai sumenkinama. Tiesa, tenka pripažinti, jog nežiūrint akivaizdaus prekybinių ryšių pagyvėjimo IX - X a., Nemuno kelias neįgijo tokios reikšmės, kaip prekybinis kelias Dauguvos upe. Šiam laikotarpiui beveik be išlygų taikytina tezė, jog “baltų gyventos teritorijos nebuvo galutinių skandinavų “Rytų politikos tikslu”. Nežiūrint to, nemaža dalis Lietuvoje randamų IX - X a. skandinaviškos kilmės ginklų yra prie, arba netoli Nemuno.
Švedijos ir Danijos skandinavų interesai kuršiams ir jų kaimynams prūsams nuo XI a. įgauna valstybinės politikos prasmės. Neatsitiktinai būtent šime laikotarpyje kuršių vardas dažniausiai pasirodo šaltiniuose. Yra pagrindo manyti, jog skandinavų šaltiniuose dažniau buvo minimi kaip tik pietiniai kuršiai. Šią prielaidą patvirtintų ir situacija šiauriniame Kurše. Prie Rygos įlankos ir prie svarbiausio baltams Dauguvos prekybinio kelio kuršiai priartėjo tik XI - XII a., kai jiems pavyko kolonizuoti lybių žemes. Vykstant lybių teritorijos kolonizacijai, šiauriniai kuršiai negalėjo užsiimti aktyvia ir stabilia tolimąja prekyba. Svarbiausi skandinavų prekybiniai partneriai Dauguvos žemupyje ir Lielupės baseine buvo ne kuršiai, bet žiemgaliai ir lybiai. Jų žemėse žinomi vieni iš svarbiausių Pabaltijyje XI - XII a. prekybos centrai.
Vienas svarbesnių skandinavų centrų Kurše buvo Grobinia, kur VII - IX amžiais Gotlando ir žemyninės Švedijos pirkliai turėjo savo gyvenvietę. Grobinia gulėjusi netoli lagūninio Liepojos ežero buvo nesunkiai pasiekiama iš jūros. Netoliese esantis Gruobinės piliakalnis su gyvenviete yra tradiciškai siejamas su kronikininko Rimberto paminėtu Seeburg, tačiau ši prielaida yra abejotina. 853 m. švedų žygio į Kuršą aprašyme randame keletą neaiškių vietų. jei Apulia pilies tapatumas Apuolei nekelia abejonių, tai į klausimą kur buvo Seeburg’as atsakyti nėra paprasta. Nesuprantama, ko švedams būtų reikėję plėšti Seeburg’o (Gruobinės) “miestą”, kur tuo metu dar turėjo būti skandinavų kolonija; nesuprantama, kodėl karaliaus Olafo kariai, kurie “ten palikę laivus [dimissis navibus] skubėjo lyg patrakę į kitą kuršių miestą, kuris buvo vadinamas Apulia” turėjo tam sugaišti net 5 dienas! ( “Mat, penkios dienos kelio buvo į tą uostą, kur stovėjo jų laivai..."). Net ir braudamiesi pro miškus, bei apeidami liūnus, užsigrūdinę žygiuose švedų kariai, per dieną turėjo įveikti ne mažiau kaip 15-20 km atstumą tiesiąja. Per tokį laiką Apuolę galima buvo pasiekti ir iš Klaipėdos - Palangos apylinkių, o iš Gruobinės į Apuolę nuskubėti būtų užtekę ir 2 dienų. Tuo būdu, yra tikėtina, jog Seeburg , arba “Ežero pilis” galėjo būti ir Palangoje, kur Birutės kalnas buvo apsuptas daugelio nedidelių lagūninių ežerėlių.
Iki šiol archeologai mažai domėjosi baltiškais radiniais skandinavų kraštuose, todėl susidarė įspūdis, jog skandinaviška kultūra baltų žemėse sklido, tačiau patys jie savo kultūros kaimynuose neplatino. Skandinaviški dirbiniai: kalavijai ir jų makščių apkalai, brangūs papuošalai nuo IX a. atsirado baltų pajūryje, o vėliau ir tolimesnėse žemėse. Atvežtiniais papuošalais sekdami vietiniai gyventojai nuo pamėgdžiojimo perėjo prie svetimo ornamento interpretvimo vietinių tradicijų pagrindu, pradėjo kurti meno kūrinius, kuriuose atsispindėjo baltiška pasaulėjauta.
Savo ruožtu, kuršiški ir prūsiški radiniai pasirodo yra ganėtinai žinomi ir germanų kraštuose. Baltiški papuošalai yra ne tik gausiai randami Gotlande, bet žinomi ir senoviniuose pietų Švedijos prekybos centruose Sigtunoje, Lunde, Bornholmo saloje, Šlezvige-Holšteine ir viename svarbiausių vikingiškų prekybos miestų Baltijos jūroje Haithabiu. Vienu iš kriterijų papuošalų “baltiškumui” nustatyti yra ornamentas. Baltiškomis reikia laikyti pasagines seges, kurių lankelis yra puoštas juostiniu persipinančiu ornamentu, baltišku yra laikomas svastikos ornamentas, baltiškomis laikomos pasaginės segės daugiakampėmis galvutėmis, kurių galvučių viduryje yra “+” ir “x” ornamentas. Neabejojama pasaginių segių aguoniniais galais baltiška kilme. Baltiškos kilmės gali būti segės, kurių galvutės arba lankeliai padengti sidabru arba baltu metalu.
Baltiško importo koncentracija svarbiuose Baltijos užjūrio prekybos centruose, rodo, kad baltiški papuošalai buvo paklausi prekė. Mūsų turimais duomenimis vakarinėje Baltijos dalyje yra apie 20 radinių, kurie galėjo patekti arba yra tikrai patekę iš baltų teritorijos. Didžiausia dalis į vakarinę Baltiją nukeliavusių papuošalų, sprendžiant iš turimų analogijų ir jų paplitimo baltų gentyse yra kuršiškos kilmės, kiti dirbiniai galėjo būti pagaminti prūsų žemėse ir Žiemgaloje.
Baltiški dirbiniai plito įvairiais keliais - jie galėjo patekti į germanų kraštus kaip karo grobis, kaip prekė, pagaliau kartu su baltais, vergais, kariais ar pirkliais. Pirmi du atvejai yra labiausiai tikėtini - dauguma baltiškų papuošalų vakarų pakrantėse buvo nešiojami vyrų. Du radiniai iš Šlezvigo - Holšteino, vienoje vietoje rasta masyvi apyrankė ir žiedas galėjo būti dalis įkapių iš suardyto kuršių kario arba pirklio kapo. Palyginti, didelis kuršiškų papuošalų skaičius Schlezvige - Holšteine, kurių dalis turi labai artimas analogijas pietų kuršių žemėse, visų pirma Palangoje, rodytų X-XII a. tarp šių dviejų regionų buvus ne tik atsitiktinius karinio pobūdžio kontaktus bet ir pastovius tiesioginius ryšius.
Nuo X a. antrosios pusės kuršiai labai suaktyvėjo. Danų bei švedų primestos duoklės ir prievartos kuršiai greitai atsikratydavo. Vienas iš žymesnių kuršių ir skandinavų susirėmimų yra pavaizduotas jau minėtoje Rimberto kronikoje. Seeburg ‘e - kuršių “mieste” , pasak Rimberto, buvo 7000 gynėjų, o Apuolės pilyje buvo užsidarę apie 15000 kuršių karių, kurių švedai nepajėgė įveiti jėga ir turėjo tartis. Suprantama, kad tiek daug karių ir nei vienur, nei kitur tikrai būti negalėjo, tačiau tuomi skandinavų kronikininkas, matyti, norėjo pabrėžti Apuolės svarbą ir švedų karių didvyriškumą.
Gerai ginkluoti ir patyrę kovose su vikingais, kuršiai patys imasi pastarųjų verslo. Jie statėsi laivus ir drąsiai leidosi plėšikauti bei prekiauti. “Tradicinis” kuršių karingumas, pažymimas skandinavų šaltiniuose, galėjo tapti net tam tikra kliūtimi jų prekyboje su kaimynais. Ši jų veikla yra pažįstama iš skandinavų rašytinių šaltinių. Islandų Knytlingo sagoje aprašoma, kaip kuršiai užpuola jūroje ir persekioja pirklį iš kaimyninės Sembos. XI a. pirmoje pusėje kuršiai jau puldinėja Danijos pakrantes, ir Danijos karaliai nuo 1050 m. paveda vietiniams valdovams ginti nuo jų pajūrį . 1170 m. kuršiai niokojo Ėlando salą, ir tai buvo ne pirmas, ir ne paskutinis toks antpuolis. Henrikas Latvis rašė, jog XIII a. pradžioje iš Ėlando salos buvo vejami kuršiai ir estai, kurie ten, atrodo, buvo įsitaisę netrumpam - Ėlando salos vakarinėje dalyje yra žinoma įlanka, vadinta kuršių vardu. Danijos salų kuršiai nepaliko ramybėje ir XII- XIII amžiuje. Tuos laikus mena vietovė Bornholmo salos rytiniame krašte iki šiol vadinama "Kuršių kiemu". Kronikose išliko pasakojimas apie kuršių pergalę 1210 m. balandžio 18 d. pasiektą sąsiauryje tarp Gotlando ir Fėrio salų. Kuršių veikla Baltijos jūroje, betgi, nebuvo nukreipta prieš kokią nors vieną tautą. Juos, kaip ir kitus vikingus, vedė turto geismas, kaip ir kiti jie grobė moteris, gyvulius, net išgabendavo laivais varpus iš Danijos bažnyčių. Vikingų būriai, siaubę Europos pakrantes buvo daugiataučiai, ir labai tikėtina, kad tuose žygiuose kartu su skandinavais dalyvavo ir kuršių kariai. Islandų sagose minimas vikingas Karis, bandę pabėgti iš vergijos Koris ir Skoris galėjo būti kuršiai, nes juos tuo metu vadino "cori", arba "curen". Anot Egilio sagos, šių vergų vardais buvo pavadintas iškyšulys ir sala Islandijoje, kur juos užmušė. Kuršių kariai dalyvaudavo ir danų bei švedų tarpusavio kovose, palaikydami vieną ar kitą pusę.
SANTRUPOS
ATL - Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje.
CVKIA - TSRS Centrinis valstybinis karinis istorinis archyvas
LEK - Liv-, Est-und Kurländisches Urkundenbuch
MRGD archyvas - Mokslinių restauracinių gamybinių dirbtuvių archyvas
MADA - Mokslų akademijos darbai
PRPI - Paminklų restauravimo-projektavimo institutas
PSRL - Polnoje sobranije russkich letopisej
Parengta pagal knygą „Palangos istorija“ (sudarytojas Vladas Žulkus).
Klaipėda: Libra Memelensis, 1999


Kuršiai


Saulius Sondeckis (1928)

Saulius Sondeckis (1928 m. spalio 11 d. Šiauliuose – 2016 m. vasario 3 d. Vilniuje) – Lietuvos dirigentas, smuikininkas, orkestrų vadovas, profesorius.

 1971 m. LSSR valstybinė premija
 1974 m. LSSR liaudies artistas
 1980 m. SSRS liaudies artistas
 1987 m. SSRS valstybinė premija
 1994 m. DLK Gedimino 5 laipsnio ordinas http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=3292
 1997 m. DLK Gedimino 1-ojo laipsnio ordinas http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=41399
 1998 m. Lietuvos vyriausybės premija
 Lietuvos muzikų sąjungos garbės narys
 1999 m. Lietuvos nacionalinė kultūros ir meno premija
 1999 m. birželio 16 d. pirmasis Šiaulių universiteto garbės daktaras
 2000 m. kovo 9 d. Šiaulių miesto garbės pilietis http://www.siauliai.lt/miestas/garbes_pilieciai.php
 2002 m. Sausio 13-osios atminimo medalis http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=166237
 2002 m. Marijos žemės kryžiaus 4-ojo laipsnio ordinas (Estija)
 2003 m. Pirmos klasės Austrijos garbės kryžius
 2003 m. Lietuvos muzikos akademijos garbės daktaras
 2004 m. Mažeikų rajono garbės pilietis
 2006 m. Sankt Peterburgo konservatorijos garbės profesorius
 2009 m. Garbės ordinas (Rusija

1999 m. birželio 16 d. pirmasis Šiaulių universiteto garbės daktaras 2000 m. kovo 9 d. Šiaulių miesto garbės pilietis 2002 m. Sausio 13-osios atminimo medalis 2002 m. Marijos žemės kryžiaus 4-ojo laipsnio ordinas (Estija) 2003 m. Pirmos klasės Austrijos garbės kryžius 2003 m. Lietuvos muzikos akademijos garbės daktaras 2004 m. Mažeikų rajono garbės pilietis 2006 m.


Saulius Sondeckis (1928)