Panevėžio architektūra

thumb|Paminklas Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Aleksandrui pastatytas Panevėžio 500 metų jubiliejaus proga
Panevėžio viešosiose erdvėse pastatyta daugiau kaip 100 dekoratyvinių skulptūrų ir paminklų. Seniausi iš jų – XIX a. pab. – XX a. pr. statyti antkapiniai paminklai Senosiose miesto kapinėse. Tarpukariu ir Antrojo pasaulinio karo metais mieste pastatyta profesionalių skulptorių darbų: Juozo Zikaro paminklas 1918–1919 m. už Lietuvos laisvę žuvusiems kariams Ramygalos gatvės kapinėse (1930 m.), Bernardo Bučo antkapiniai paminklai pedagogei Veronikai Būtėnienei Senosiose miesto kapinėse (1935–1936 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą)„Motinystės pareigos auka“, Verutės Būtėnienės antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. ir rašytojai, visuomenininkei Gabrielei Petkevičaitei-Bitei Ramygalos gatvės kapinėse (1943 m.), B. Bučo skulptūra „Šv. Aloyzas“ Pavasarininkų kiemelyje prie Šv. Petro ir Povilo bažnyčios (1933 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą).Skulptūros viešosiose Panevėžio erdvėse, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1943 m. ligoninės kieme atidengtas B. Bučo paminklas 1941 m. birželio 26 d. sovietų nužudytiems gydytojams. Karo pabaigoje, baiminantis galimų represijų, paminklas gydytojo Jono Statkevičiaus rūpinimusi užkastas toje vietoje, kur stovėjo, o 1988 m. atkastas, restauruotas ir iškilmingai atidengtas.Paminklas 1941 m. nužudytiems gydytojams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1993 metais paminklas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą.

thumb|left|180px|A. Dimžlio skulptūra „Laisvės daina“ buvo numatyta Jonavos miestui, bet ja susidomėjo Panevėžio miesto vadovai, kurie pasiūlė skulptoriui kūrinį pastatyti PanevėžyjeLeonas Kaziukonis, Paminklas „Laisvės daina“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2014-07-25. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.
Sovietmečiu mieste pastatyta monumentaliosios skulptūros kūrinių: Antano Dimžlio dekoratyvinė skulptūra „Laisvės daina“ Vilniaus gatvės ir Velžio kelio sankryžoje (1974 m., granitas, arch. T. Miknevičius; įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Kazio Kisielio virinto vario skulptūra „Žemė-motina-taika“, sukurta 1972 m. vasarą Panevėžyje vykusios skulptorių stovyklos metu, atidengta 1974 m. aikštėje tarp Liepų alėjos ir Maironio tako (arch. J. Skublickas, įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Broniaus Vyšniausko bronzinė skulptūra „Pramonė“ – mergaitė su krumpliaračiu rankoje, sovietmečiu simbolizavusi Panevėžio pramonę (1979 m., Respublikos g. prie buvusio „Garso“ kino teatro). Vėliau krumpliaratis pavogtas metalo vagių; šiuo metu skulptūra stovi be jo.Leonas Kaziukonis, Dekoratyvinė skulptūra „Pramonė“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2015-07-18. Nuoroda tikrinta 2021-03-27.

Kiti svarbesni sovietmečiu sukurti monumentai – G. Petkevičaitės-Bitės paminklinis biustas Respublikos g. 47 (1971 m., B. Bučas, arch. Z. Dargis),Gabrielės Petkevičaitės-Bitės biustas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. paminklas tarybiniams kariams (1975 m., smiltainis, V. Vildžiūnaitė; Krekenavos gatvės kapinės),Paminklas žuvusiems kariams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. Staniūnų memorialas 1941 m. nužudytiems Lietuvos piliečiams, sukurtas 14 liaudies meistrų, vadovaujamų vyr. dailininko Vido Žigo pagal tautodailininko Kazio Nemanio eskizus (1979 m.; Velžio kelias);Staniūnų (Kaizerlingo) memorialas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. dekoratyvinės skulptūros – „Svajonė“ (1971 m., granitas, B. Zalensas, arch. J. Brazys; Sausio 13-osios skveras),Svajonė, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Dūdorius“ (1974 m., akmuo, R. Antinis (vyresnysis); Sausio 13-osios skveras),Dūdorius, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Legenda“ (1975 m., metalas, R. Antinis (jaunesnysis); P. Plechavičiaus skveras),Legenda, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Paukščių takas“ (1980 m., P. Mazūras; Ramygalos g. 99); antkapiniai paminklai – Jokūbonių šeimai (1961 m., granitas, G. Jokūbonis; Senosios miesto kapinės),„Svajonė“, antkapinis paminklas tėvams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. mokytojui J. Januloniui (1963 m., G. Jokūbonis; Ramygalos gatvės kapinės),Jono Janulionio antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. aktoriui B. Babkauskui (1976 m., granitas, J. Lebednykas, arch. E. Reigirdas; Ramygalos gatvės kapinės).„Liūdinti mūza Melpomenė“, aktoriaus Broniaus Babkausko antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.


Panevėžio architektūra

thumb|Panevėžio architektūrą reprezentuojanti Kristaus Karaliaus katedra
thumb|Į LR Kultūros vertybių registrą įrašyti architektūrinės vertės objektai Panevėžyje
Panevėžio architektūra – statinių, jų kompleksų ir gamtinės aplinkos visuma Panevėžio mieste.

Istoriškai susiklostė, kad Panevėžys ryškaus architektūrinio identiteto neturi, jį sudaro skirtingų laikotarpių ir stilių pastatai.Naujas architektūros festivalis kvies prakalbinti Panevėžio pastatus, Bernardinai.lt, 2020 m. birželio 23 d. Nuoroda tikrinta 2020-07-01. Panevėžys formavosi stichiškai, augo kaip pramonės ir darbininkų miestas, mieste nėra ir niekada nebuvo svarbių architektūros objektų. Iki XIX a. beveik visas miestas buvo medinis, padalintas į du atskirus urbanistinius kompleksus: Naujojo Panevėžio miestą ir Senojo Panevėžio miestelį. Iki XIX a. pab. miestas suvienytas, tarpukariu – modernizuotas. Dabartinį miestovaizdį įgijo sovietmečiu: miestas plėtotas pagal 1947 m. (arch. K. Šešelgis), 1962 m. (arch. I. M. Daujotaitė ir kiti) ir 1973 m. (arch. V. Bugailiškis ir kiti) bendruosius (generalinius) planus.Panevėžio architektūra, Visuotinė lietuvių enciklopedija, 2019-04-23. Nuoroda tikrinta 2020-08-31.

Miesto istorinė dalis, 11 statinių kompleksų ir 24 atskiri architektūriniai objektai įtraukti į LR Kultūros vertybių registrą.

thumb|Paminklas Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Aleksandrui pastatytas Panevėžio 500 metų jubiliejaus proga
Panevėžio viešosiose erdvėse pastatyta daugiau kaip 100 dekoratyvinių skulptūrų ir paminklų. Seniausi iš jų – XIX a. pab. – XX a. pr. statyti antkapiniai paminklai Senosiose miesto kapinėse. Tarpukariu ir Antrojo pasaulinio karo metais mieste pastatyta profesionalių skulptorių darbų: Juozo Zikaro paminklas 1918–1919 m. už Lietuvos laisvę žuvusiems kariams Ramygalos gatvės kapinėse (1930 m.), Bernardo Bučo antkapiniai paminklai pedagogei Veronikai Būtėnienei Senosiose miesto kapinėse (1935–1936 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą)„Motinystės pareigos auka“, Verutės Būtėnienės antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. ir rašytojai, visuomenininkei Gabrielei Petkevičaitei-Bitei Ramygalos gatvės kapinėse (1943 m.), B. Bučo skulptūra „Šv. Aloyzas“ Pavasarininkų kiemelyje prie Šv. Petro ir Povilo bažnyčios (1933 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą).Skulptūros viešosiose Panevėžio erdvėse, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1943 m. ligoninės kieme atidengtas B. Bučo paminklas 1941 m. birželio 26 d. sovietų nužudytiems gydytojams. Karo pabaigoje, baiminantis galimų represijų, paminklas gydytojo Jono Statkevičiaus rūpinimusi užkastas toje vietoje, kur stovėjo, o 1988 m. atkastas, restauruotas ir iškilmingai atidengtas.Paminklas 1941 m. nužudytiems gydytojams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1993 metais paminklas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą.

thumb|left|180px|A. Dimžlio skulptūra „Laisvės daina“ buvo numatyta Jonavos miestui, bet ja susidomėjo Panevėžio miesto vadovai, kurie pasiūlė skulptoriui kūrinį pastatyti PanevėžyjeLeonas Kaziukonis, Paminklas „Laisvės daina“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2014-07-25. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.
Sovietmečiu mieste pastatyta monumentaliosios skulptūros kūrinių: Antano Dimžlio dekoratyvinė skulptūra „Laisvės daina“ Vilniaus gatvės ir Velžio kelio sankryžoje (1974 m., granitas, arch. T. Miknevičius; įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Kazio Kisielio virinto vario skulptūra „Žemė-motina-taika“, sukurta 1972 m. vasarą Panevėžyje vykusios skulptorių stovyklos metu, atidengta 1974 m. aikštėje tarp Liepų alėjos ir Maironio tako (arch. J. Skublickas, įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Broniaus Vyšniausko bronzinė skulptūra „Pramonė“ – mergaitė su krumpliaračiu rankoje, sovietmečiu simbolizavusi Panevėžio pramonę (1979 m., Respublikos g. prie buvusio „Garso“ kino teatro). Vėliau krumpliaratis pavogtas metalo vagių; šiuo metu skulptūra stovi be jo.Leonas Kaziukonis, Dekoratyvinė skulptūra „Pramonė“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2015-07-18. Nuoroda tikrinta 2021-03-27.

Kiti svarbesni sovietmečiu sukurti monumentai – G. Petkevičaitės-Bitės paminklinis biustas Respublikos g. 47 (1971 m., B. Bučas, arch. Z. Dargis),Gabrielės Petkevičaitės-Bitės biustas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. paminklas tarybiniams kariams (1975 m., smiltainis, V. Vildžiūnaitė; Krekenavos gatvės kapinės),Paminklas žuvusiems kariams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. Staniūnų memorialas 1941 m. nužudytiems Lietuvos piliečiams, sukurtas 14 liaudies meistrų, vadovaujamų vyr. dailininko Vido Žigo pagal tautodailininko Kazio Nemanio eskizus (1979 m.; Velžio kelias);Staniūnų (Kaizerlingo) memorialas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. dekoratyvinės skulptūros – „Svajonė“ (1971 m., granitas, B. Zalensas, arch. J. Brazys; Sausio 13-osios skveras),Svajonė, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Dūdorius“ (1974 m., akmuo, R. Antinis (vyresnysis); Sausio 13-osios skveras),Dūdorius, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Legenda“ (1975 m., metalas, R. Antinis (jaunesnysis); P. Plechavičiaus skveras),Legenda, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Paukščių takas“ (1980 m., P. Mazūras; Ramygalos g. 99); antkapiniai paminklai – Jokūbonių šeimai (1961 m., granitas, G. Jokūbonis; Senosios miesto kapinės),„Svajonė“, antkapinis paminklas tėvams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. mokytojui J. Januloniui (1963 m., G. Jokūbonis; Ramygalos gatvės kapinės),Jono Janulionio antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. aktoriui B. Babkauskui (1976 m., granitas, J. Lebednykas, arch. E. Reigirdas; Ramygalos gatvės kapinės).„Liūdinti mūza Melpomenė“, aktoriaus Broniaus Babkausko antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. 1989 m. netoli Cukraus fabriko pagal architektų G. Diržio ir A. Širono projektą įrengta paminklinė vietovė 1941 m. birželio 25 d., stalinizmo represijų metais, nužudytiems Lietuvos piliečiams atminti. Tautodailininko V. Nemanio atkurtas karo metais stovėjęs kryžius, šalia pastatytas paminklinis akmuo ir atminimo sienelė su nužudytųjų pavardėmis.Paminklinė kompozicija stalinizmo represijų aukoms – 1941 m. sušaudytiems prie Panevėžio cukraus fabriko – atminti, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.LR nekilnojamųjų kultūros vertybių registras, Panevėžio miesto savivaldybė, 2019-05-02. Nuoroda tikrinta 2020-08-31.

thumb|left|180px|Juozo Miltinio paminklinė skulptūra prie Dramos teatro, atidengta minint režisieriaus 100-ąsias gimimo metines
XX a. devintajame dešimtmetyje miesto centre sutvarkius Nevėžio senąją vagą, įrengta Senvagės poilsio zona, kurią pradėta puošti skulptūromis.

Laisvės aikštėje pastatytos paminklinės skulptūros Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Aleksandrui (2003 m., Stanislovas Kuzma, granitas) ir režisieriui Juozui Miltiniui (2007 m., Regimantas Midvikis, bronza). Iš netradicinių kūrinių paminėtina V. Tallat-Kelpšos 2005 m. sukurta skulptūra A. Jakšto gatvėje, skirta Panevėžio futbolininkams: beveik dviejų metrų ilgio marmurinė kolona su dideliu futbolo kamuoliu viršuje.

Pereiti prie turinio
- Autoriai: Diržys Redas
- Sukūrimo (pastatymo) metai: 2003
- Medžiaga: Akmuo, Bronza
- Paskirtis: Dekoratyvinė skulptūra
- Vieta: Senvagė
- Nuotraukų autoriai: Aivaras Neimontas, Asta Rimkūnienė
Literatūra
- Januševičienė, Virginija. Šachmatininkui prilipdė boksininko veidą. Iliustr. Panevėžio rytas. 2003, spal. 2, p. 5.
- Kazakaitis, Jonas. Šachmatininkas vėl sugrįš į Senvagę. Iliustr. Panevėžio balsas. 2007, saus. 22, p. 3.
- Repšys, Andrius. Skulptūros Senvagėje: „Šachmatininkas“, „Prologas“, „Gražūs“ : [nuotraukos]. Repšys, Andrius. Panevėžys. [Vilnius], 2008, p. 28.
- Jakaitė, Karolina. Skulptūriniai ženklai Panevėžio miesto centrinėje dalyje: idėja ir plastika : bakalauro baigiamasis darbas. Vadovas Rasutė Žukienė ; Vytauto Didžiojo universitetas ; Menų fakultetas ; Menotyros katedra. Kaunas, 2013. 115 lap. : iliustr.


Panevėžio architektūra

thumb|Paminklas Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Aleksandrui pastatytas Panevėžio 500 metų jubiliejaus proga
Panevėžio viešosiose erdvėse pastatyta daugiau kaip 100 dekoratyvinių skulptūrų ir paminklų. Seniausi iš jų – XIX a. pab. – XX a. pr. statyti antkapiniai paminklai Senosiose miesto kapinėse. Tarpukariu ir Antrojo pasaulinio karo metais mieste pastatyta profesionalių skulptorių darbų: Juozo Zikaro paminklas 1918–1919 m. už Lietuvos laisvę žuvusiems kariams Ramygalos gatvės kapinėse (1930 m.), Bernardo Bučo antkapiniai paminklai pedagogei Veronikai Būtėnienei Senosiose miesto kapinėse (1935–1936 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą)„Motinystės pareigos auka“, Verutės Būtėnienės antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. ir rašytojai, visuomenininkei Gabrielei Petkevičaitei-Bitei Ramygalos gatvės kapinėse (1943 m.), B. Bučo skulptūra „Šv. Aloyzas“ Pavasarininkų kiemelyje prie Šv. Petro ir Povilo bažnyčios (1933 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą).Skulptūros viešosiose Panevėžio erdvėse, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1943 m. ligoninės kieme atidengtas B. Bučo paminklas 1941 m. birželio 26 d. sovietų nužudytiems gydytojams. Karo pabaigoje, baiminantis galimų represijų, paminklas gydytojo Jono Statkevičiaus rūpinimusi užkastas toje vietoje, kur stovėjo, o 1988 m. atkastas, restauruotas ir iškilmingai atidengtas.Paminklas 1941 m. nužudytiems gydytojams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1993 metais paminklas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą.

thumb|left|180px|A. Dimžlio skulptūra „Laisvės daina“ buvo numatyta Jonavos miestui, bet ja susidomėjo Panevėžio miesto vadovai, kurie pasiūlė skulptoriui kūrinį pastatyti PanevėžyjeLeonas Kaziukonis, Paminklas „Laisvės daina“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2014-07-25. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.
Sovietmečiu mieste pastatyta monumentaliosios skulptūros kūrinių: Antano Dimžlio dekoratyvinė skulptūra „Laisvės daina“ Vilniaus gatvės ir Velžio kelio sankryžoje (1974 m., granitas, arch. T. Miknevičius; įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Kazio Kisielio virinto vario skulptūra „Žemė-motina-taika“, sukurta 1972 m. vasarą Panevėžyje vykusios skulptorių stovyklos metu, atidengta 1974 m. aikštėje tarp Liepų alėjos ir Maironio tako (arch. J. Skublickas, įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Broniaus Vyšniausko bronzinė skulptūra „Pramonė“ – mergaitė su krumpliaračiu rankoje, sovietmečiu simbolizavusi Panevėžio pramonę (1979 m., Respublikos g. prie buvusio „Garso“ kino teatro). Vėliau krumpliaratis pavogtas metalo vagių; šiuo metu skulptūra stovi be jo.Leonas Kaziukonis, Dekoratyvinė skulptūra „Pramonė“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2015-07-18. Nuoroda tikrinta 2021-03-27.

Kiti svarbesni sovietmečiu sukurti monumentai – G. Petkevičaitės-Bitės paminklinis biustas Respublikos g. 47 (1971 m., B. Bučas, arch. Z. Dargis),Gabrielės Petkevičaitės-Bitės biustas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. paminklas tarybiniams kariams (1975 m., smiltainis, V. Vildžiūnaitė; Krekenavos gatvės kapinės),Paminklas žuvusiems kariams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. Staniūnų memorialas 1941 m. nužudytiems Lietuvos piliečiams, sukurtas 14 liaudies meistrų, vadovaujamų vyr. dailininko Vido Žigo pagal tautodailininko Kazio Nemanio eskizus (1979 m.; Velžio kelias);Staniūnų (Kaizerlingo) memorialas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. dekoratyvinės skulptūros – „Svajonė“ (1971 m., granitas, B. Zalensas, arch. J. Brazys; Sausio 13-osios skveras),Svajonė, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Dūdorius“ (1974 m., akmuo, R. Antinis (vyresnysis); Sausio 13-osios skveras),Dūdorius, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Legenda“ (1975 m., metalas, R. Antinis (jaunesnysis); P. Plechavičiaus skveras),Legenda, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Paukščių takas“ (1980 m., P. Mazūras; Ramygalos g. 99); antkapiniai paminklai – Jokūbonių šeimai (1961 m., granitas, G. Jokūbonis; Senosios miesto kapinės),„Svajonė“, antkapinis paminklas tėvams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. mokytojui J. Januloniui (1963 m., G. Jokūbonis; Ramygalos gatvės kapinės),Jono Janulionio antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. aktoriui B. Babkauskui (1976 m., granitas, J. Lebednykas, arch. E. Reigirdas; Ramygalos gatvės kapinės).„Liūdinti mūza Melpomenė“, aktoriaus Broniaus Babkausko antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. 1989 m. netoli Cukraus fabriko pagal architektų G. Diržio ir A. Širono projektą įrengta paminklinė vietovė 1941 m. birželio 25 d., stalinizmo represijų metais, nužudytiems Lietuvos piliečiams atminti. Tautodailininko V. Nemanio atkurtas karo metais stovėjęs kryžius, šalia pastatytas paminklinis akmuo ir atminimo sienelė su nužudytųjų pavardėmis.Paminklinė kompozicija stalinizmo represijų aukoms – 1941 m. sušaudytiems prie Panevėžio cukraus fabriko – atminti, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.LR nekilnojamųjų kultūros vertybių registras, Panevėžio miesto savivaldybė, 2019-05-02. Nuoroda tikrinta 2020-08-31.

thumb|left|180px|Juozo Miltinio paminklinė skulptūra prie Dramos teatro, atidengta minint režisieriaus 100-ąsias gimimo metines
XX a. devintajame dešimtmetyje miesto centre sutvarkius Nevėžio senąją vagą, įrengta Senvagės poilsio zona, kurią pradėta puošti skulptūromis. 1984 m. pastatyta pirmoji skulptūra – Aloyzo Smilingio „Besimaudanti“ arba „Torsas“. Kūrinys tuo metu sulaukė nemažai kritikos, kai kuriems atrodė nepadorus, bandyta skulptūrą uždegti ir kitaip niokoti. Šiuo metu „Torsas“ laikomas vienu iš vertingiausių kūrinių Panevėžio viešosiose erdvėse.Živilė Raškauskaitė, Skulptūros miestą daro jaukesnį, „Sekundė“, 2011-08-19. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. 1988 m. pastatyta antra – Juozo Genevičiaus bronzinis „Dainius“,Dainius, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka.


Panevėžio architektūra

thumb|Paminklas Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Aleksandrui pastatytas Panevėžio 500 metų jubiliejaus proga
Panevėžio viešosiose erdvėse pastatyta daugiau kaip 100 dekoratyvinių skulptūrų ir paminklų. Seniausi iš jų – XIX a. pab. – XX a. pr. statyti antkapiniai paminklai Senosiose miesto kapinėse. Tarpukariu ir Antrojo pasaulinio karo metais mieste pastatyta profesionalių skulptorių darbų: Juozo Zikaro paminklas 1918–1919 m. už Lietuvos laisvę žuvusiems kariams Ramygalos gatvės kapinėse (1930 m.), Bernardo Bučo antkapiniai paminklai pedagogei Veronikai Būtėnienei Senosiose miesto kapinėse (1935–1936 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą)„Motinystės pareigos auka“, Verutės Būtėnienės antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. ir rašytojai, visuomenininkei Gabrielei Petkevičaitei-Bitei Ramygalos gatvės kapinėse (1943 m.), B. Bučo skulptūra „Šv. Aloyzas“ Pavasarininkų kiemelyje prie Šv. Petro ir Povilo bažnyčios (1933 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą).Skulptūros viešosiose Panevėžio erdvėse, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1943 m. ligoninės kieme atidengtas B. Bučo paminklas 1941 m. birželio 26 d. sovietų nužudytiems gydytojams. Karo pabaigoje, baiminantis galimų represijų, paminklas gydytojo Jono Statkevičiaus rūpinimusi užkastas toje vietoje, kur stovėjo, o 1988 m. atkastas, restauruotas ir iškilmingai atidengtas.Paminklas 1941 m. nužudytiems gydytojams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1993 metais paminklas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą.

thumb|left|180px|A. Dimžlio skulptūra „Laisvės daina“ buvo numatyta Jonavos miestui, bet ja susidomėjo Panevėžio miesto vadovai, kurie pasiūlė skulptoriui kūrinį pastatyti PanevėžyjeLeonas Kaziukonis, Paminklas „Laisvės daina“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2014-07-25. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.
Sovietmečiu mieste pastatyta monumentaliosios skulptūros kūrinių: Antano Dimžlio dekoratyvinė skulptūra „Laisvės daina“ Vilniaus gatvės ir Velžio kelio sankryžoje (1974 m., granitas, arch. T. Miknevičius; įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Kazio Kisielio virinto vario skulptūra „Žemė-motina-taika“, sukurta 1972 m. vasarą Panevėžyje vykusios skulptorių stovyklos metu, atidengta 1974 m. aikštėje tarp Liepų alėjos ir Maironio tako (arch. J. Skublickas, įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Broniaus Vyšniausko bronzinė skulptūra „Pramonė“ – mergaitė su krumpliaračiu rankoje, sovietmečiu simbolizavusi Panevėžio pramonę (1979 m., Respublikos g. prie buvusio „Garso“ kino teatro). Vėliau krumpliaratis pavogtas metalo vagių; šiuo metu skulptūra stovi be jo.Leonas Kaziukonis, Dekoratyvinė skulptūra „Pramonė“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2015-07-18. Nuoroda tikrinta 2021-03-27.

Kiti svarbesni sovietmečiu sukurti monumentai – G. Petkevičaitės-Bitės paminklinis biustas Respublikos g. 47 (1971 m., B. Bučas, arch. Z. Dargis),Gabrielės Petkevičaitės-Bitės biustas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. paminklas tarybiniams kariams (1975 m., smiltainis, V. Vildžiūnaitė; Krekenavos gatvės kapinės),Paminklas žuvusiems kariams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. Staniūnų memorialas 1941 m. nužudytiems Lietuvos piliečiams, sukurtas 14 liaudies meistrų, vadovaujamų vyr. dailininko Vido Žigo pagal tautodailininko Kazio Nemanio eskizus (1979 m.; Velžio kelias);Staniūnų (Kaizerlingo) memorialas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. dekoratyvinės skulptūros – „Svajonė“ (1971 m., granitas, B. Zalensas, arch. J. Brazys; Sausio 13-osios skveras),Svajonė, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Dūdorius“ (1974 m., akmuo, R. Antinis (vyresnysis); Sausio 13-osios skveras),Dūdorius, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Legenda“ (1975 m., metalas, R. Antinis (jaunesnysis); P. Plechavičiaus skveras),Legenda, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Paukščių takas“ (1980 m., P. Mazūras; Ramygalos g. 99); antkapiniai paminklai – Jokūbonių šeimai (1961 m., granitas, G. Jokūbonis; Senosios miesto kapinės),„Svajonė“, antkapinis paminklas tėvams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. mokytojui J. Januloniui (1963 m., G. Jokūbonis; Ramygalos gatvės kapinės),Jono Janulionio antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. aktoriui B. Babkauskui (1976 m., granitas, J. Lebednykas, arch. E. Reigirdas; Ramygalos gatvės kapinės).„Liūdinti mūza Melpomenė“, aktoriaus Broniaus Babkausko antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. 1989 m. netoli Cukraus fabriko pagal architektų G. Diržio ir A. Širono projektą įrengta paminklinė vietovė 1941 m. birželio 25 d., stalinizmo represijų metais, nužudytiems Lietuvos piliečiams atminti. Tautodailininko V. Nemanio atkurtas karo metais stovėjęs kryžius, šalia pastatytas paminklinis akmuo ir atminimo sienelė su nužudytųjų pavardėmis.Paminklinė kompozicija stalinizmo represijų aukoms – 1941 m. sušaudytiems prie Panevėžio cukraus fabriko – atminti, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.LR nekilnojamųjų kultūros vertybių registras, Panevėžio miesto savivaldybė, 2019-05-02. Nuoroda tikrinta 2020-08-31.

thumb|left|180px|Juozo Miltinio paminklinė skulptūra prie Dramos teatro, atidengta minint režisieriaus 100-ąsias gimimo metines
XX a. devintajame dešimtmetyje miesto centre sutvarkius Nevėžio senąją vagą, įrengta Senvagės poilsio zona, kurią pradėta puošti skulptūromis. 1984 m. pastatyta pirmoji skulptūra – Aloyzo Smilingio „Besimaudanti“ arba „Torsas“. Kūrinys tuo metu sulaukė nemažai kritikos, kai kuriems atrodė nepadorus, bandyta skulptūrą uždegti ir kitaip niokoti. Šiuo metu „Torsas“ laikomas vienu iš vertingiausių kūrinių Panevėžio viešosiose erdvėse.Živilė Raškauskaitė, Skulptūros miestą daro jaukesnį, „Sekundė“, 2011-08-19. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. 1988 m. pastatyta antra – Juozo Genevičiaus bronzinis „Dainius“,Dainius, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. o per ateinančius tris dešimtmečius Senvagėje iškilo ištisas skulptūrų parkas. Vienas pažįstamiausių kūrinių Senvagėje – miesto simboliu tapęs Alfrido Pajuodžio „Vėžys“ (1982 m., metalo plastika), perkeltas į Senvagę 1996 m. iš Sietyno skvero (buvusiųjų žydų kapinių).Vėžys, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. Nuo 2005 m. skulptoriaus Vytauto Tallat-Kelpšos iniciatyva Panevėžyje kas dvejus metus organizuojami tarptautiniai akmens skulptūros simpoziumai, dauguma jų metu sukurtų kūrinių lieka Senvagėje.

thumb|Dekoratyvinė skulptūra „Šachmatininkas“ Senvagėje. Skulptūros autoriaus teigimu – tai pirmas paminklas Lietuvoje, pastatytas afroamerikiečiui
1998 m. prie Šv. Petro ir Povilo bažnyčios atidengtas J. Lebednyko granitinis paminklas 1863 m. sukilėliams atminti.Paminklas 1863 m. sukilimo dalyviams atminti, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka.


Panevėžio architektūra


Panevėžio architektūra

thumb|Paminklas Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Aleksandrui pastatytas Panevėžio 500 metų jubiliejaus proga
Panevėžio viešosiose erdvėse pastatyta daugiau kaip 100 dekoratyvinių skulptūrų ir paminklų. Seniausi iš jų – XIX a. pab. – XX a. pr. statyti antkapiniai paminklai Senosiose miesto kapinėse. Tarpukariu ir Antrojo pasaulinio karo metais mieste pastatyta profesionalių skulptorių darbų: Juozo Zikaro paminklas 1918–1919 m. už Lietuvos laisvę žuvusiems kariams Ramygalos gatvės kapinėse (1930 m.), Bernardo Bučo antkapiniai paminklai pedagogei Veronikai Būtėnienei Senosiose miesto kapinėse (1935–1936 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą)„Motinystės pareigos auka“, Verutės Būtėnienės antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. ir rašytojai, visuomenininkei Gabrielei Petkevičaitei-Bitei Ramygalos gatvės kapinėse (1943 m.), B. Bučo skulptūra „Šv. Aloyzas“ Pavasarininkų kiemelyje prie Šv. Petro ir Povilo bažnyčios (1933 m., įtrauktas į Kultūros vertybių registrą).Skulptūros viešosiose Panevėžio erdvėse, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1943 m. ligoninės kieme atidengtas B. Bučo paminklas 1941 m. birželio 26 d. sovietų nužudytiems gydytojams. Karo pabaigoje, baiminantis galimų represijų, paminklas gydytojo Jono Statkevičiaus rūpinimusi užkastas toje vietoje, kur stovėjo, o 1988 m. atkastas, restauruotas ir iškilmingai atidengtas.Paminklas 1941 m. nužudytiems gydytojams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. 1993 metais paminklas įtrauktas į Kultūros vertybių registrą.

thumb|left|180px|A. Dimžlio skulptūra „Laisvės daina“ buvo numatyta Jonavos miestui, bet ja susidomėjo Panevėžio miesto vadovai, kurie pasiūlė skulptoriui kūrinį pastatyti PanevėžyjeLeonas Kaziukonis, Paminklas „Laisvės daina“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2014-07-25. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.
Sovietmečiu mieste pastatyta monumentaliosios skulptūros kūrinių: Antano Dimžlio dekoratyvinė skulptūra „Laisvės daina“ Vilniaus gatvės ir Velžio kelio sankryžoje (1974 m., granitas, arch. T. Miknevičius; įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Kazio Kisielio virinto vario skulptūra „Žemė-motina-taika“, sukurta 1972 m. vasarą Panevėžyje vykusios skulptorių stovyklos metu, atidengta 1974 m. aikštėje tarp Liepų alėjos ir Maironio tako (arch. J. Skublickas, įtraukta į Kultūros vertybių registrą), Broniaus Vyšniausko bronzinė skulptūra „Pramonė“ – mergaitė su krumpliaračiu rankoje, sovietmečiu simbolizavusi Panevėžio pramonę (1979 m., Respublikos g. prie buvusio „Garso“ kino teatro). Vėliau krumpliaratis pavogtas metalo vagių; šiuo metu skulptūra stovi be jo.Leonas Kaziukonis, Dekoratyvinė skulptūra „Pramonė“, Aukštaitijos internetinė naujienų agentūra, 2015-07-18. Nuoroda tikrinta 2021-03-27.

Kiti svarbesni sovietmečiu sukurti monumentai – G. Petkevičaitės-Bitės paminklinis biustas Respublikos g. 47 (1971 m., B. Bučas, arch. Z. Dargis),Gabrielės Petkevičaitės-Bitės biustas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. paminklas tarybiniams kariams (1975 m., smiltainis, V. Vildžiūnaitė; Krekenavos gatvės kapinės),Paminklas žuvusiems kariams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. Staniūnų memorialas 1941 m. nužudytiems Lietuvos piliečiams, sukurtas 14 liaudies meistrų, vadovaujamų vyr. dailininko Vido Žigo pagal tautodailininko Kazio Nemanio eskizus (1979 m.; Velžio kelias);Staniūnų (Kaizerlingo) memorialas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. dekoratyvinės skulptūros – „Svajonė“ (1971 m., granitas, B. Zalensas, arch. J. Brazys; Sausio 13-osios skveras),Svajonė, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Dūdorius“ (1974 m., akmuo, R. Antinis (vyresnysis); Sausio 13-osios skveras),Dūdorius, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Legenda“ (1975 m., metalas, R. Antinis (jaunesnysis); P. Plechavičiaus skveras),Legenda, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-27. „Paukščių takas“ (1980 m., P. Mazūras; Ramygalos g. 99); antkapiniai paminklai – Jokūbonių šeimai (1961 m., granitas, G. Jokūbonis; Senosios miesto kapinės),„Svajonė“, antkapinis paminklas tėvams, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. mokytojui J. Januloniui (1963 m., G. Jokūbonis; Ramygalos gatvės kapinės),Jono Janulionio antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. aktoriui B. Babkauskui (1976 m., granitas, J. Lebednykas, arch. E. Reigirdas; Ramygalos gatvės kapinės).„Liūdinti mūza Melpomenė“, aktoriaus Broniaus Babkausko antkapinis paminklas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. 1989 m. netoli Cukraus fabriko pagal architektų G. Diržio ir A. Širono projektą įrengta paminklinė vietovė 1941 m. birželio 25 d., stalinizmo represijų metais, nužudytiems Lietuvos piliečiams atminti. Tautodailininko V. Nemanio atkurtas karo metais stovėjęs kryžius, šalia pastatytas paminklinis akmuo ir atminimo sienelė su nužudytųjų pavardėmis.Paminklinė kompozicija stalinizmo represijų aukoms – 1941 m. sušaudytiems prie Panevėžio cukraus fabriko – atminti, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28.LR nekilnojamųjų kultūros vertybių registras, Panevėžio miesto savivaldybė, 2019-05-02. Nuoroda tikrinta 2020-08-31.

thumb|left|180px|Juozo Miltinio paminklinė skulptūra prie Dramos teatro, atidengta minint režisieriaus 100-ąsias gimimo metines
XX a. devintajame dešimtmetyje miesto centre sutvarkius Nevėžio senąją vagą, įrengta Senvagės poilsio zona, kurią pradėta puošti skulptūromis. 1984 m. pastatyta pirmoji skulptūra – Aloyzo Smilingio „Besimaudanti“ arba „Torsas“. Kūrinys tuo metu sulaukė nemažai kritikos, kai kuriems atrodė nepadorus, bandyta skulptūrą uždegti ir kitaip niokoti. Šiuo metu „Torsas“ laikomas vienu iš vertingiausių kūrinių Panevėžio viešosiose erdvėse.Živilė Raškauskaitė, Skulptūros miestą daro jaukesnį, „Sekundė“, 2011-08-19. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. 1988 m. pastatyta antra – Juozo Genevičiaus bronzinis „Dainius“,Dainius, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. o per ateinančius tris dešimtmečius Senvagėje iškilo ištisas skulptūrų parkas. Vienas pažįstamiausių kūrinių Senvagėje – miesto simboliu tapęs Alfrido Pajuodžio „Vėžys“ (1982 m., metalo plastika), perkeltas į Senvagę 1996 m. iš Sietyno skvero (buvusiųjų žydų kapinių).Vėžys, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. Nuo 2005 m. skulptoriaus Vytauto Tallat-Kelpšos iniciatyva Panevėžyje kas dvejus metus organizuojami tarptautiniai akmens skulptūros simpoziumai, dauguma jų metu sukurtų kūrinių lieka Senvagėje.

thumb|Dekoratyvinė skulptūra „Šachmatininkas“ Senvagėje. Skulptūros autoriaus teigimu – tai pirmas paminklas Lietuvoje, pastatytas afroamerikiečiui
1998 m. prie Šv. Petro ir Povilo bažnyčios atidengtas J. Lebednyko granitinis paminklas 1863 m. sukilėliams atminti.Paminklas 1863 m. sukilimo dalyviams atminti, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. Laisvės aikštė papuošta 1998 m. A. Pajuodžio organizuoto skulptūrų simpoziumo darbais: Audriaus Tamošaičio „Koralu“ (1999 m., Karelijos granitas, marmuras),Koralas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. Algimanto Vytėno „Virsmu“ (1999 m., granitas),Virsmas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. V. Tallat-Kelpšos „Lizdu“ (1999 m., Karelijos granitas),Lizdas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. A. Pajuodžio „Langu“ (1999 m., Karelijos granitas)Langas, Panevėžio kraštas virtualiai, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka. Nuoroda tikrinta 2021-03-28. ir kitomis. XXI a. pr.


Panevėžio architektūra

thumb|Smėlynės gatvės tiltas per Nevėžį
Pirmasis tiltas per Nevėžį mieste pastatytas XVII a. tarp Senojo ir Naujojo Panevėžio. 1860 m. Kauno gubernijos aprašyme minimas 128 m ilgio tiltas ant polių. Tarpukariu mieste buvo du gelžbetoniniai tiltai ir trys mediniai lieptai, kuriuos miesto savivaldybė žiemą nuimdavo, kad jų nenuneštų ledai.S. Kolupaila, Nevėžis. Hidrografinė studija, 32 skyrius „Nevėžio tiltai“. Kaunas, „Šviesos“ spaustuvė, 1936 m. Lietuvos upės. Nuoroda tikrinta 2020-08-31. Abu gelžbetoniniai – „Laisvės“ ir „Respublikos“ tiltai statyti XX a. trečiajame dešimtmetyje. „Respublikos“ tilto perdangos Antrojo pasaulinio karo metu susprogdintos; tiltas perstatytas 1968 m. (projekto autoriai K. Vasiliauskas ir D. Žičkis). „Laisvės“ tiltas (dabartinėje Smėlynės gatvėje) su didžiulėmis arkomis, išaugus transporto srautams, tapo per siauras, todėl 1964 m. nugriautas, jo vietoje pastatytas naujas nekarpytos sistemos sijinis gelžbetoninis trijų angų tiltas.Panevėžio krašto tiltai, Virtualios parodos, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka, 2018-07-05. Nuoroda tikrinta 2020-08-31.

Sovietmečiu, augant miestui, pastatyta daugiau tiltų: Nemuno gatvės tiltas (1976 m.), Ekrano tiltas J. Biliūno gatvėje (Nevėžio užtvanka, 1979 m.). Kiek anksčiau pastatytas Savitiškio (dabar – Vakarinės) gatvės tiltas, iš pradžių buvęs medinis, vėliau perstatytas gelžbetoninis.Daiva Savickienė, [Panevėžio tiltų renesansas: vienas visiškai pasikeis], DELFI Miestai, 2021-02-15. Nuoroda tikrinta 2021-06-12. XXI a. pirmajame dešimtmetyje miesto vakariniame pakraštyje pastatytas Panevėžio aplinkkelio tiltas (rekonstruotas 2019 m.).Kornelija Mykolaitytė, Baigta „Via Baltica“ Panevėžio aplinkkelio rekonstrukcija, Kauno diena, 2019-09-13. Nuoroda tikrinta 2021-06-12. Mieste yra ir 3 pėsčiųjų tiltai per Nevėžį: ties Skaistakalniu, prie Bendruomenių rūmų,  Kultūros ir poilsio parke (1984 m., rekonstruotas 2015 m.).Tomas Markelevičius, Panevėžyje po rekonstrukcijos atidarytas pėsčiųjų tiltas, 15min, 2015-11-24. Nuoroda tikrinta 2021-06-12.

Panevėžio šiaurės rytuose virš Senamiesčio gatvės ir plačiojo geležinkelio 1938 m. įrengtas siaurojo geležinkelio viadukas, įrašytas į LR Kultūros vertybių registrą

„Šis objektas ypač svarbus miestui. Vienoje pusėje – miegamieji rajonai, kitoje sutelkta mūsų pramonė, todėl nemažai panevėžiečių būtent šiuo tiltu keliaus į darbus ir grįš namo. Tai tiltas, kuriuo naudosis ir pėstieji, ir gausiai čia susirinkę dviratininkai.
Dėkoju Lietuvos automobilių kelių direkcijai ir Susisiekimo ministerijai, finansavusioms šį puikų projektą, dėkoju įmonėms, su juo dirbusioms. Kartu dėkoju įmonėms, atlikusioms Nevėžio upės išvalymo darbus. Jūsų dėka šiandien galime džiaugtis ne tik nauju tiltu, bet ir švaria bei plačia upės vaga“, - sakė meras Rytis Račkauskas.
Šventėje dalyvavęs susisiekimo ministras Rimantas Sinkevičius džiaugėsi, kad Panevėžyje bendromis pastangomis įgyvendinami panevėžiečiams tikrai aktualūs projektai – tai įrodo ir itin gausiai susirinkę miesto bendruomenės nariai.
Naująjį pėsčiųjų tiltą pašventino Panevėžio vyskupas emeritas Jonas Kauneckas.
Susirinkusiems koncertavo pučiamųjų orkestras „Panevėžio garsas“.
Pėsčiųjų tiltas per Nevėžį buvo pastatytas 1984 m. ir nuo to laiko iš esmės neremontuotas.
Naujojo tilto techninį projektą parengė UAB „Kelprojektas“, statybos darbus atliko Latvijos bendrovės „Tilts“ filialas „MO-24“.
Sustiprintos tilto konstrukcijos, įrengti nauji metaliniai turėklai su LED apšvietimu, maumedžio ir pušies sijomis atnaujinta tilto perdanga, sutvarkytos prieigos. Tiltui rekonstruoti Savivaldybė skyrė beveik 540 tūkst. eurų, gautų iš Kelių priežiūros programos.
Nevėžio upės atkarpos (tarp Nemuno ir Savitiškio g.) techninį projektą parengė VšĮ „Grunto valymo technologijos”, valymo darbus atliko UAB „Hidrum“. Projektui įgyvendinti gauta per 377 tūkst. eurų ES parama, beveik 46,8 tūkst. eurų prisidėjo savivaldybė.


Panevėžio architektūra

thumb|Smėlynės gatvės tiltas per Nevėžį
Pirmasis tiltas per Nevėžį mieste pastatytas XVII a. tarp Senojo ir Naujojo Panevėžio.


Panevėžio architektūra

thumb|Smėlynės gatvės tiltas per Nevėžį
Pirmasis tiltas per Nevėžį mieste pastatytas XVII a. tarp Senojo ir Naujojo Panevėžio. 1860 m. Kauno gubernijos aprašyme minimas 128 m ilgio tiltas ant polių. Tarpukariu mieste buvo du gelžbetoniniai tiltai ir trys mediniai lieptai, kuriuos miesto savivaldybė žiemą nuimdavo, kad jų nenuneštų ledai.S. Kolupaila, Nevėžis. Hidrografinė studija, 32 skyrius „Nevėžio tiltai“. Kaunas, „Šviesos“ spaustuvė, 1936 m. Lietuvos upės. Nuoroda tikrinta 2020-08-31. Abu gelžbetoniniai – „Laisvės“ ir „Respublikos“ tiltai statyti XX a. trečiajame dešimtmetyje.


Panevėžio architektūra

thumb|Smėlynės gatvės tiltas per Nevėžį
Pirmasis tiltas per Nevėžį mieste pastatytas XVII a. tarp Senojo ir Naujojo Panevėžio. 1860 m. Kauno gubernijos aprašyme minimas 128 m ilgio tiltas ant polių. Tarpukariu mieste buvo du gelžbetoniniai tiltai ir trys mediniai lieptai, kuriuos miesto savivaldybė žiemą nuimdavo, kad jų nenuneštų ledai.S. Kolupaila, Nevėžis. Hidrografinė studija, 32 skyrius „Nevėžio tiltai“. Kaunas, „Šviesos“ spaustuvė, 1936 m. Lietuvos upės. Nuoroda tikrinta 2020-08-31. Abu gelžbetoniniai – „Laisvės“ ir „Respublikos“ tiltai statyti XX a. trečiajame dešimtmetyje. „Respublikos“ tilto perdangos Antrojo pasaulinio karo metu susprogdintos; tiltas perstatytas 1968 m. (projekto autoriai K. Vasiliauskas ir D. Žičkis). „Laisvės“ tiltas (dabartinėje Smėlynės gatvėje) su didžiulėmis arkomis, išaugus transporto srautams, tapo per siauras, todėl 1964 m. nugriautas, jo vietoje pastatytas naujas nekarpytos sistemos sijinis gelžbetoninis trijų angų tiltas.Panevėžio krašto tiltai, Virtualios parodos, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka, 2018-07-05. Nuoroda tikrinta 2020-08-31.

Sovietmečiu, augant miestui, pastatyta daugiau tiltų: Nemuno gatvės tiltas (1976 m.), Ekrano tiltas J. Biliūno gatvėje (Nevėžio užtvanka, 1979 m.). Kiek anksčiau pastatytas Savitiškio (dabar – Vakarinės) gatvės tiltas, iš pradžių buvęs medinis, vėliau perstatytas gelžbetoninis.Daiva Savickienė, [Panevėžio tiltų renesansas: vienas visiškai pasikeis], DELFI Miestai, 2021-02-15.


Nicolás Gorobsov

Nikolasas Martynas Gorobsovas (Nicolás Martín Gorobsov; g. 1989 m. lapkričio 25 d.) – futbolininkas, saugas iš Argentinos. Turi šios šalies bei Italijos pilietybes. Žaidė Lietuvoje. Atstovavo Marijampolės „Sūduvai“ ir Vilniaus „Žalgiriui“.

 2020 m. sezonas
2020 m. rugsėjo 19 d. pranešta, kad atstovaus Marijampolės „Sūduvą“.https://alyga.lt/naujiena/marijampoles-kluba-papilde-patyres-saugas/6732https://alyga.lt/naujiena/n-gorobsovas-stengsiuosi-buti-naudingas-ir-padeti-siekti-pergaliu/6734
2020 m. rugsėjo 27 d. įvyko debiutas A lygoje prieš FK Riteriai. Jau pirmose rungtynėse pasižymėjo įvarčiu. Antrą minutę pelnytas įvartis buvo pirmasis šiose rungtynėse, kurios baigėsi įtikinama marijampoliečių pergale rezultatu 7:1.https://alyga.lt/rungtynes/2020-09-27-suduva-riteriai/1124 2020 m. A lyga sužaidė penkias rungtynes ir pelnė du įvarčius. Iškovojo A lygos sidabro medalius.
 2021 m. sezonas
2021 m. birželio 25 d. rungtynėse prieš FK Riteriai realizavo 11 m. baudinį ir marijampoliečiai pirmavo 1:0. Rungtynės baigėsi lygiosiomis 1:1.https://alyga.lt/rungtynes/2021-06-25-riteriai-suduva/1145https://www.sportas.lt/naujiena/435651/suduvos-pergaliu-badas-a-lygoje-tesiasi-neiveike-riteriu

2021 m. liepos 8 d. 2021/22 m. Konferencijų lygos pirmojo etapo rungtynėse Marijampolėje prieš Valmiera FC, kai rezultatas buvo lygus 0:0, 27 minutę realizavo 11 m. baudinį ir išvedė marijampoliečius į priekį 1:0. FK Sūduva išplėšė pergalę rezultatu 2:1.sportas.lt; Dramatiška pergalėSoccerway: Sūduva 2-1 Valmier

Europos Konferencijų lygos atranka: „Sūduva“ 96-ąją minutę išplėšė dramatišką pergalę prieš „Valmierą“ (16)
Rungtynių akimirka | BNS/Arno Strumilos nuotr.
Marijampolės „Sūduva“ UEFA Europos Konferencijų lygos atrankos pirmojo etapo pirmose rungtynėse namuose 2 – 1 palaužė „Valmieros“ futbolininkus.
Serge'as Nyuiadzi 21-ąją minutę atliko pavojingą smūgį į artimąjį vartų kampą, tačiau pastarasis tikslo nepasiekė. Nicolas Gorobsovas 27-ąją minutę užtikrintai realizavo teisėjo skirtą vienuolikos metrų baudinį ir išvedė „Sūduvą“ į priekį 1:0. Tikslaus perdavimo sulaukęs Djibrilis Gueye 29-ąją minutę atliko smūgį galva, tačiau kamuolys skriejo visiškai greta vartų. Raimondas Krollis 35-ąją minutę taip pat pasižymėjo sėkmingai nuo vienuolikos metrų atžymos ir rezultatas tapo lygus 1:1.
Ivanas Želižko 63-ąją minutę baudos smūgio metu atliko aukštą perdavimą į baudos aikštelę, tačiau varžovai gynėsi užtikrintai. Romainas Habranas 68-ąją minutę atliko smūgį į artimąjį vartų kampą, tačiau kamuolys skriejo gerokai virš varžovų vartų. Alexandros Gargalatzidis 96-ąją minutę sėkmingai realizavo vienuolikos metrų baudinį ir persvėrė rezultatą „Sūduvos" naudai 2 – 1.
Rungtynių eiga:
90 min. „Sūduva“ švenčia dramatišką pergalę rezultatu 2 – 1.
Rungtynių statistika („Sūduva“ – „Valmiera“)
90+6 min. ĮVARTIS! Alexandros Gargalatzidis sėkmingai realizavo vienuolikos metrų baudinį ir persvėrė rezultatą „Sūduvos" naudai 2 – 1.
90 min. Pridedamos 5 papildomos žaidimo minutės.
68 min. Romainas Habranas atliko smūgį į artimąjį vartų kampą, tačiau kamuolys skriejo gerokai virš varžovų vartų.
63 min. Ivanas Želižko baudos smūgio metu atliko aukštą perdavimą į baudos aikštelę, tačiau varžovai gynėsi užtikrintai.
53 min. Marijampoliečių rengta ataka prie varžovų vartų nutrūko atlikus netikslų perdavimą.
46 min. Prasideda antrasis rungtynių kėlinys.
45 min. Pirmajame kėlinyje pasižymėti pavyko abejoms komandoms 1 – 1.
Pirmojo kėlinio statistika („Sūduva“ – „Valmiera“)
45 min. Pridedamos 2 papildomos žaidimo minutės.
35 min. ĮVARTIS! Raimondas Krollis taip pat pasižymėjo sėkmingai nuo vienuolikos metrų atžymos ir rezultatas tapo lygus 1:1.
29 min. Tikslaus perdavimo sulaukęs Djibrilis Gueye atliko smūgį galva, tačiau kamuolys skriejo visiškai greta vartų.
27 min. ĮVARTIS! Nicolas Gorobsovas užtikrintai realizavo teisėjo skirtą vienuolikos metrų baudinį ir išvedė „Sūduvą“ į priekį 1:0.
25 min. Camilo Mena atliko smūgį dešine koja iš tolimos distancijos, tačiau šį kartą kamuolys skriejo šalia varžovų vartų.
21 min. KOKIA PROGA! Serge'as Nyuiadzi atliko pavojingą smūgį į artimąjį vartų kampą, tačiau pastarasis tikslo nepasiekė.
20 min. Viktoras Aleksandrovas už grubią pražangą prieš varžovą šiose rungtynėse buvo nubaustas geltona kortele.
13 min. Joyskimas Dawa pirmasis atsidūrė prie vartininko atremto kamuolio, tačiau nukreipti jo į vartus nepavyko.
7 min. Latvijos klubas pakėlė kamuolį nuo kampinio gairelės, tačiau marijampoliečiai gynėsi prie savų vartų užtikrintai.
0 min. Teisėjas skelbia rungtynių pradžią!
Startinės sudėtys:
Įdomūs faktai:
• „Valmiera“ komanda praėjusiame sezone tapo Latvijos „Virsliga“ čempionato bronzine prizininke.
• Atsakomosios rungtynės tarp „Sūduvos“ ir „Valmieros“ bus žaidžiamos liepos 15 dieną Rygos „Daugava“ stadione.
• „Sūduvos“ ir „Valmiera“ poros nugalėtojas antrajame Europos Konferencijų lygos atrankos etape susitiks su „Rakow“ futbolininkais.
Trenerių ir žaidėjų komentarai:
Victoras Basadre, „Sūduvos“ vyriausiasis treneris:
„isi nekantrauja, nes šių rungtynių laukėme ilgai. Manau, jų laukė visi – žaidėjai, treneriai, aistruoliai. Dabar atėjo laikas parodyti, kad turime gerą komandą ir galime siekti pergalių taip pat ir šiame turnyre. Mūsų lūkesčiai yra dideli, aikštėje atiduosime visas jėgas, kad pasiektume savo tikslus. Esame pasirengę tikrai geriau nei prieš 1 ar 3 savaites, artėjame prie tos sportinės formos, kokią turėjome sezono pradžioje. Pastaruoju metu atvyko keletas naujų žaidėjų, vienas dar tik 3 kartus treniravosi su komanda. Tačiau reikia paminėti, kad pastarosiomis savaitėmis atsigavo ir keletas žaidėjų, kuriuos kamavo traumos. Kai kas nežaidė dėl kortelių, todėl turėjo daugiau poilsio ir laiko atsigauti. Tie žaidėjai, kuriuos turėjome dar prieš pasirodant naujokams, yra geresnės formos nei prieš keletą savaičių. Aš tuo džiaugiuosi. Ir, be abejo, esu tikras, kad mes galime žaisti geriau nei žaidėme pastaruoju metu.“
Tamazas Pertia, „Valmiera“ vyriausiasis treneris:
„Apie „Sūduvą“ turime daug informacijos. Komanda žaidžianti, ambicinga, todėl pasistengėme maksimaliai viską išnagrinėti. Labai gerbiame jūsų klubo istoriją, žinome, kad pastaraisiais metais gerai žaidžiate Europos taurių turnyruose ir Lietuvos čempionate. Surinkome pakankamai informacijos, kad su jūsų komanda atrodytume gerai, garbingai ir per dvejas rungtynes žengtume į kitą etapą. Tai yra mūsų jėgoms, bet pasikartosiu, kad gerbiame varžovus. Galvoju, kad laimėtojas paaiškės tik po antrojo mačo.“
Giedrius Matulevičius, „Sūduvos“ saugas:
„Visi labai laukiame šių rungtynių, laukiame mus palaikančių žmonių stadione. Tai yra tarptautinės rungtynėms, joms vyksta kitoks pasirengimas, skiriama viskam daugiau dėmesio. Mūsų treneriais atliko gerą darbą, išanalizavo varžovus, nagrinėjome jų stiprybes ir silpnybes. Tai jauna energinga komanda, mėgstanti spausti varžovus, žaisti su kamuoliu, pavojingas standartinėse situacijose. Visa tai išnagrinėjome ir parengėme savo planą. Svarbiausia, kad būtų geras nusiteikimas, vykdyti savo planą, žaisti savo futbolą. Bus svarbu laikytis drausmės ir kryptingai eiti tuo keliu, kuriuo einame visą šį sezoną.“
Komandų forma:
Naujienų portalo sportas.lt informaciją atgaminti visuomenės informavimo priemonėse bei interneto tinklalapiuose be raštiško sutikimo draudžiama.


Nicolás Gorobsov


Nicolás Gorobsov

 2020 m. sezonas
2020 m. rugsėjo 19 d. pranešta, kad atstovaus Marijampolės „Sūduvą“.https://alyga.lt/naujiena/marijampoles-kluba-papilde-patyres-saugas/6732https://alyga.lt/naujiena/n-gorobsovas-stengsiuosi-buti-naudingas-ir-padeti-siekti-pergaliu/6734
2020 m. rugsėjo 27 d. įvyko debiutas A lygoje prieš FK Riteriai. Jau pirmose rungtynėse pasižymėjo įvarčiu. Antrą minutę pelnytas įvartis buvo pirmasis šiose rungtynėse, kurios baigėsi įtikinama marijampoliečių pergale rezultatu 7:1.https://alyga.lt/rungtynes/2020-09-27-suduva-riteriai/1124 2020 m. A lyga sužaidė penkias rungtynes ir pelnė du įvarčius. Iškovojo A lygos sidabro medalius.
 2021 m. sezonas
2021 m. birželio 25 d. rungtynėse prieš FK Riteriai realizavo 11 m. baudinį ir marijampoliečiai pirmavo 1:0. Rungtynės baigėsi lygiosiomis 1:1.https://alyga.lt/rungtynes/2021-06-25-riteriai-suduva/1145https://www.sportas.lt/naujiena/435651/suduvos-pergaliu-badas-a-lygoje-tesiasi-neiveike-riteriu


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0229.jsonl--Q187459--thumb|left|Dorėninis antablementas su triglifais ir metopomis Hefaisto šventykloje Atėnuose-1--lt-0229-733

Antablementas

thumb|Dorėninio orderio antablementas
Antablementas ( iš table – stalas) – architektūrinio orderio elementas: horizontali perdanga virš atramų (kolonų, puskolonių, piliorių, piliastrų). Sudarytas iš trijų pagrindinių dalių: architravo žemutinėje, frizo vidurinėje ir profiliuoto karnizo viršutinėje dalyje. Antablementas be frizo arba architravo vadinamas nepilnuoju antablementu.

Susiformavo Senovės Graikijoje iš medinės sijinės perdangos. Įvairių orderių antablementai skiriasi proporcijomis, puošyba. Pagal Renesanso architekto ir architektūros teoretiko Džakomo da Vinjolos sudarytą orderių kanoną, visų orderių antablementai turi būti ketvirtadalio kolonos aukščio (be pjedestalo).Giacomo Vignola, La regola delli cinque ordini d’architettura, p. 13, 25, 39. In Bologna, per Giofeffo Longhi, 1672.

Dorėninio orderio antablementas paprastas, sudarytas iš žemo, lygaus arba horizontaliomis linijomis paryškinto architravo, frizo su triglifais ir metopomis bei karnizo. Po triglifais ir karnizo mutulų apačioje išdėstyti lašai (gutai) – mažos nupjauto kūgio arba cilindro formos puošybinės detalės.

Korintinio orderio antablementas su trijų profiliais atskirtų juostų architravu, frizu su reljefiniais ornamentais arba užrašais ir karnizu su dantukais ir modiljonais. Kompozitinio orderio antablementas su dviejų juostų architravu, lygiu arba dekoruotu frizu ir ornamentuotu karnizu.

kompozitinis orderis
kompozitinis orderis: 1 – bazė, 2 – kolona su kaneliūromis, 3 – akantas, 4 – voliutos, 5 – architravas, 6 – frizas, 7 – karnizas
kompoztinis òrderis, architektūrinio orderio rūšis, susiformavusi senovės Romoje. Lengvas, grakštus, su gausia skulptūrine puošyba. Kolonos liemuo dekoruotas kaneliūromis, remiasi į profiliuotą bazę su pjedestalu. Aukštą kapitelį puošia jonėniškojo orderio spiralės ir korintiškojo orderio akanto lapų eilės. Antablementą sudaro 2 dalių profiliuotas architravas, frizas ir ornamentuotas karnizas. Taikyta Renesanso, baroko, klasicizmo architektūroje.
2271


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0229.jsonl--Q187459--thumb|left|Dorėninis antablementas su triglifais ir metopomis Hefaisto šventykloje Atėnuose-1--lt-0229-734

Antablementas

Susiformavo Senovės Graikijoje iš medinės sijinės perdangos. Įvairių orderių antablementai skiriasi proporcijomis, puošyba. Pagal Renesanso architekto ir architektūros teoretiko Džakomo da Vinjolos sudarytą orderių kanoną, visų orderių antablementai turi būti ketvirtadalio kolonos aukščio (be pjedestalo).Giacomo Vignola, La regola delli cinque ordini d’architettura, p. 13, 25, 39. In Bologna, per Giofeffo Longhi, 1672.

Dorėninio orderio antablementas paprastas, sudarytas iš žemo, lygaus arba horizontaliomis linijomis paryškinto architravo, frizo su triglifais ir metopomis bei karnizo. Po triglifais ir karnizo mutulų apačioje išdėstyti lašai (gutai) – mažos nupjauto kūgio arba cilindro formos puošybinės detalės.

Jonėninio orderio antablementą sudaro profiliuotas architravas, padalintas į dvi arba tris juostas, lygus arba reljefais puoštas frizas ir profiliuotas karnizas, dažnai atskirti vienas nuo kito ornamentuotomis juostomis. Po karnizu būdinga smulkių, tankiai išdėstytų keturkampių prizmių – dantukų, eilė.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0229.jsonl--Q187459--thumb|left|Dorėninis antablementas su triglifais ir metopomis Hefaisto šventykloje Atėnuose-1--lt-0229-735

Antablementas


Edgaras Utkus

Edgaras Utkus (g. 2000 m. birželio 22 d.) – Lietuvos futbolininkas, saugas.

2021 m. vasarą persikėlė į Belgiją ir atstovavo Briugės „Cercle“ klubui. Debiutas įvyko prieš „Beerschot“ klubą. Rungtynės buvo pradėtos žaisti 2021 m. liepos 24 d., tačiau dėl stipraus lietaus buvo nutrauktos 55 minutę. Tuo metu Briugės „Cercle“ klubas pirmavo rezultatu 1:0. Likusias 35 minutes ekipos sužaidė 2021 m. liepos 27 d. Rungtynių rezultatas nepakito.Soccerway: Beerschot Wilrijk 0:1 Cercle (Ataskaita) Lietuvis rungtynes pradėjo starto sudėtyje ir sužaidė visas 90 minučių. Įdomu ir tai, kad E.Utkus žaidė trijų gynėjų gynybos linijoje.sportas.lt: Utkaus debiutas Cercle ekipoje

2021 m. lapkričio 27 d. pelnė įvartį rungtynėse prieš KV Mechelen.https://www.sportas.lt/naujiena/444999/belgijoje-e-utkus-pelne-pirmaji-ivarti Briugės „Cercle“ klubas nugalėjo varžovus rezultatu 3-1.https://us.soccerway.com/matches/2021/11/27/belgium/pro-league/cercle-brugge-ksv/kv-mechelen/3512193/

2021 m. gruodžio 11 d. pelnė įvartį rungtynėse prieš Sint Truidense VV. Po lietuvio smūgio rezultatas tapo 1:0. Varžovai buvo išlyginę rezultatą, bet Briugės „Cercle“ klubas nugalėjo rezultatu 2-1.https://us.soccerway.com/players/edgaras-utkus/427769/

2021 m. gruodžio 18 d. pelnė įvartį, tačiau jo atstovaujamas Briugės „Cercle“ klubas išvykoje 2:3 neatsilaikė prieš „Royale Union” ekipą.
https://www.sportas.lt/naujiena/446421/belgijoje-e-utkus-pasizymejo-trecia-karta-bet-patyre-trauma Lietuvis pasižymėjo 8 rungtynių min. ir
Briugės „Cercle“ klubas pirmavo 1:0, tačiau persvaros neišsaugojo.https://us.soccerway.com/matches/2021/12/18/belgium/pro-league/royal-union-st-gilloise/cercle-brugge-ksv/3512230/https://www.transfermarkt.com/spielbericht/index/spielbericht/3598359 Vėliau šiose rungtynėse lietuvis patyrė traumą ir buvo pakeistas

2021 m. gruodžio 18 d. pelnė įvartį, tačiau jo atstovaujamas Briugės „Cercle“ klubas išvykoje 2:3 neatsilaikė prieš „Royale Union” ekipą. Lietuvis pasižymėjo 8 rungtynių min. ir Briugės „Cercle“ klubas pirmavo 1:0, tačiau persvaros neišsaugojo. Vėliau šiose rungtynėse lietuvis patyrė traumą ir buvo pakeistas.


Edgaras Utkus


Edgaras Utkus

2021 m. vasarą persikėlė į Belgiją ir atstovavo Briugės „Cercle“ klubui.


Edgaras Utkus

Į vyrų nacionalinę rinktinę pakviestas 2020 m.
 Debiutavo lapkričio 11 d. prieš Farerų salų rinktinę.Debiutas nacionalinėje rinktinėjeLietuva 2-1 Farerai
 2020 m. lapkričio 15 d. žaidė prieš Baltarusijos rinkinę.Baltarusija 2-0 Lietuva
 2021 m. rugsėjo 2 d.  žaidė 2022 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos C grupėje prieš Šiaurės Airiją. Varžovai net 4:1 sutriuškino lietuvius.https://www.sportas.lt/naujiena/439662/pasaulio-cempionato-atrankoje-a-novikovo-nerealizuotas-11-m-baudinys-ir-triuskinamas-lietuvos-rinktines-pralaimejimashttps://lff.lt/news/12497/ispudingas-ivartis-nepadejo-lietuviai-neprilygo-siaures-airijos-rinktinei/
 2021 m. rugsėjo 8 d. lietuviai išvykoje neatsilaikė prieš italus ir patyrė pralaimėjimą rezultatu 0:5.sportas.lt: Italija5-0 Lieuva (Apraymas)lff.lt: Italija 5-0 Lietuva (Aprašymas)Soccerway: Italija 5-0 Lietuva Šiose rungtynėse po rikošeto kamuolys įskriejo į vartus. Įvarčio autoriumi tapo Edgaras Utkus

5 įvarčius praleidusi Lietuvos rinktinė pasaulio čempionato atrankoje patyrė skaudų pralaimėjimą prieš italus VIDEO (83)
Rungtynių akimirka | Scanpix nuotr.
Lietuvos rinktinė pasaulio futbolo čempionato atrankos C grupės rungtynėse svečiuose 0 – 5 turėjo pripažinti Italijos futbolininkų pranašumą.
Ovidijus Verbickas 2-ąją minutę atliko pavojingą smūgį dešine koja pirmuoju lietimu, tačiau kamuolys skriejo šalia varžovų vartų. Moise‘as Keanas 11-ąją minutę pasinaudojęs grubia varžovo klaida nukreipė kamuolį į vartų tinklą ir išvedė Italijos rinktinę į priekį 1:0. Giacomo Raspadori 14-ąją minutę atliko nuostabų smūgį, o kamuolys nuo Edgaro Utkaus „rikošeto“ atsidūrė vartų tinkle 2:0. G.Raspadori 24-ąją minutę pasinaudojęs dar viena varžovo klaida pasiuntė kamuolį į vartų tinklą ir rezultatas tapo triuškinamas 3:0. M.Keanas 29-ąją minutę nuostabiu smūgiu pirmuoju lietimu nepaliko šansų vartininkui ir dar labiau padidino italų pranašumą 4:0. Federico Bernardeschi 43-ąją minutę atliko galingą smūgį iš tolimos distancijos, tačiau kamuolys skriejo šalia varžovų vartų.
Iš varžovų gynybos gniaužtų išsilaisvinęs F.Bernardeschi 50-ąją minutę atliko smūgį į artimąjį vartų kampą, tačiau pastarasis tikslo nepasiekė. Giovanni Di Lorenzo 54-ąją minutę nuostabiu smūgiu iš tolimesnės distancijos nukreipė kamuolį į tolimąjį vartų kampą ir rezultatas tapo net 5:0. Tikslaus perdavimo sulaukęs Gianluca Scamacca 66-ąją minutę atliko smūgį galva, tačiau kamuolys skriejo šalia varžovų vartų. Gaetano Castrovilli 84-ąją minutę atliko nuostabų smūgį, tačiau kamuolys sudrebino vartų konstrukciją ir rezultatas išliko nepakitęs.
Rungtynių eiga:
90 min. Lietuvos rinktinė patyrė pralaimėjimą rezultatu 0 – 5.
Rungtynių statistika (Italija – Lietuva)
90 min. Pridedamos 2 papildomos žaidimo minutės.
84 min. Gaetano Castrovilli atliko nuostabų smūgį, tačiau kamuolys sudrebino vartų konstrukciją ir rezultatas išliko nepakitęs.
81 min. O.Verbickas pakėlė kamuolį nuo kampinio gairelės, tačiau sukurti pavojaus prie varžovų vartų nepavyko.
66 min. Tikslaus perdavimo sulaukęs Gianluca Scamacca atliko smūgį galva, tačiau kamuolys skriejo šalia varžovų vartų.
54 min. ĮVARTIS! Giovanni Di Lorenzo nuostabiu smūgiu iš tolimesnės distancijos nukreipė kamuolį į tolimąjį vartų kampą ir rezultatas tapo net 5:0.
53 min. Giacomo Raspadori dar kartą pasiuntė kamuolį į varžovų vartus, tačiau teisėjas užfiksavo nuošalę ir rezultatas nepakito.
50 min. Iš varžovų gynybos gniaužtų išsilaisvinęs F.Bernardeschi atliko smūgį į artimąjį vartų kampą, tačiau pastarasis tikslo nepasiekė.
46 min. Prasideda antrasis rungtynių kėlinys.
45 min. Lietuviai po pirmojo kėlinio atsilieka rezultatu 0 – 4.
Pirmojo kėlinio statistika (Italija – Lietuva)
45 min. Pridedama 1 papildoma žaidimo minutė.
43 min. Federico Bernardeschi atliko galingą smūgį iš tolimos distancijos, tačiau kamuolys skriejo šalia varžovų vartų.
36 min. O.Verbickas atliko dar vieną smūgį, tačiau kamuolį šį kartą sėkmingai blokavo varžovas ir sukurti pavojaus nepavyko.
29 min. ĮVARTIS! M.Keanas nuostabiu smūgiu pirmuoju lietimu nepaliko šansų vartininkui ir dar labiau padidino italų pranašumą 4:0.
24 min. ĮVARTIS! G.Raspadori pasinaudojęs dar viena varžovo klaida pasiuntė kamuolį į vartų tinklą ir rezultatas tapo triuškinamas 3:0.
14 min. ĮVARTIS! Giacomo Raspadori atliko nuostabų smūgį, o kamuolys nuo Edgaro Utkaus „rikošeto“ atsidūrė vartų tinkle 2:0.
11 min. ĮVARTIS! Moise‘as Keanas pasinaudojęs grubia varžovo klaida nukreipė kamuolį į vartų tinklą ir išvedė Italijos rinktinę į priekį 1:0.
10 min. O.Verbickas sustabdęs kamuolį atliko smūgį į artimąjį vartų kampą, tačiau pastarasis Italijos rinktinės vartininkui problemų nesukėlė.
5 min. Giacomo Raspadori reidą į baudos aikštelę sėkmingai sustabdė net keletas lietuvių ir Italijos rinktinės ataka nutrūko.
2 min. Ovidijus Verbickas atliko pavojingą smūgį dešine koja pirmuoju lietimu, tačiau kamuolys skriejo šalia varžovų vartų.
0 min. Teisėjas skelbia rungtynių pradžią!
Startinės komandų sudėtys:
Įdomūs faktai:
• Lietuviai po ketverių sužaistų rungtynių vis dar neturi nei vieno taško savo sąskaitoje ir rikiuojasi paskutinėje, penktoje C grupės vietoje, tuo tarpu italai su 11 taškų žengia pirmi.
• Naujajam Lietuvos rinktinės treneriui Valdui Ivanauskui savo debiuto dar teks palaukti. Pastarasis sulaukė teigiamo koronaviruso testo atsakymo. Treneris praleido rungtynes su Šiaurės Airija ir Bulgarija bei negalės vadovauti komandai taip pat su Italija. Rinktinei šiose rungtynėse nuo šoninės linijos vadovaus treneris Tomas Ražanauskas.
• Rinktinė Italijoje turės verstis be Fedoro Černycho bei Domanto Šimkaus, kurie akistatą turės praleisti dėl surinktų kortelių.
• Europos čempionai italai pagerino iki tol egzistavusį rekordą – nepralaimėjo jau 36-erių rungtynių iš eilės.
Komentarai:
Tomas Ražanauskas, Lietuvos rinktinės treneris:
„Mūsų vaikinų laukia rimtas iššūkis. Kaip visi žinome, Italijos rinktinė yra Europos čempionai, vyrai tai supranta ir tam ruošiasi. Manau, kad vyrai tai įvertins ir tikrai sugebėsime parodyti, ką galime. Analizavome Italijos komandą, kuri daug silpnų vietų neturi, tad žiūrėsime, kaip viskas vyks. Ruošiamės kaip ir visoms rungtynėms, gal žaidėjai ne viską parodo, ką viduje jaučia, bet ir jiems turėtų būti įdomu sužaisti su tokiu priešininku, nes žaisi prieš geriausius pasaulio žaidėjus. Kai kuriems žaidėjams per visą karjerą nepavyksta sužaisti prieš tokius varžovus, tad tikiuosi, kad jie tai įvertins. Mums nėra ko prarasti, prarasti gali tik Italijos rinktinė. Ruošiamės su gera nuotaika, įtampos nėra ir ruošiamės kaip normalioms rungtynėms, apie papildomą motyvaciją kalbėti nereikia."
Komandų forma:
Naujienų portalo sportas.lt informaciją atgaminti visuomenės informavimo priemonėse bei interneto tinklalapiuose be raštiško sutikimo draudžiama.


Edgaras Utkus

Į vyrų nacionalinę rinktinę pakviestas 2020 m.
 Debiutavo lapkričio 11 d. prieš Farerų salų rinktinę.Debiutas nacionalinėje rinktinėjeLietuva 2-1 Farerai
 2020 m. lapkričio 15 d. žaidė prieš Baltarusijos rinkinę.Baltarusija 2-0 Lietuva
 2021 m. rugsėjo 2 d.  žaidė 2022 m. pasaulio futbolo čempionato atrankos C grupėje prieš Šiaurės Airiją. Varžovai net 4:1 sutriuškino lietuvius.https://www.sportas.lt/naujiena/439662/pasaulio-cempionato-atrankoje-a-novikovo-nerealizuotas-11-m-baudinys-ir-triuskinamas-lietuvos-rinktines-pralaimejimashttps://lff.lt/news/12497/ispudingas-ivartis-nepadejo-lietuviai-neprilygo-siaures-airijos-rinktinei/
 2021 m. rugsėjo 8 d. lietuviai išvykoje neatsilaikė prieš italus ir patyrė pralaimėjimą rezultatu 0:5.sportas.lt: Italija5-0 Lieuva (Apraymas)lff.lt:


Regina Šliogerytė-Bliūdžiuvienė

alt=Knyga „Skaičių pasakos Benitai“|miniatiūra|Regina: Skaičių pasakos Benitai
Regina Šliogerytė-Bliūdžiuvienė (g. 1948 m. spalio 11 d. Gulbių kaime, Šilalės rajone) – Lietuvos pedagogė, poetė, tautosakininkė, aktyvi kaimo bendruomenės narė, 2019 m. apdovanota ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medaliu.
 Biografija
Gimė 1948 m. spalio 11 d. Gulbių kaime. 1966 m. baigė Laukuvos vidurinę mokyklą. 1967 m. Vilniaus universitete pradėjo studijuoti lietuvių kalbą ir literatūrą. Studijų metu paruošė pirmuosius tautosakos rinkinius iš savo gimtojo kaimo medžiagos, parašytas pirmasis mokslinis darbas apie patarlių bei priežodžių sisteminimą ir pristatytas Studentų Mokslinės Draugijos konferencijoje.

1972 m. birželio 1 d. Vilniaus universitete įgytas filologo ir lietuvių kalbos ir literatūros dėstytojo bakalauras. Po studijų buvo paskirta mokytoja į Žygaičių vidurinę mokyklą Tauragės rajone, kur dirbo iki 2009 m. Rašytoja iki šiol aktyviai dalyvauja vietos bendruomenės visuomeninėje ir kultūrinėje veikloje.

 2015 m. „Tauragės metų knyga 2014“ nominacija „Gražiausia knyga“ suteikiama „Skaičių pasakos Benitai“Tauragės viešoji biblioteka, 2015-03-26. „Tauragės metų knyga 2014“ nominacija „Gražiausia knyga“ suteikiama „Skaičių pasakos Benitai“
 2016 m. „Tauragės metų knyga 2015“ nominuota knyga „Rūkainėlis ir miglų mergelė Jielimutė“Tauragės viešoji biblioteka, 2016-04-05. „Tauragės metų knyga 2015“
 2018 m. Įvertinta kaip viena iš 100 labiausiai Tauragės kraštui nusipelniusių žmonių.Tauragės oficiali svetainė, 2020-09-08. 100 labiausiai Tauragės kraštui nusipelniusių žmonių
 2018 m. spalio 18 d. už pilietiškumą, nuoširdų lietuviškų papročių ir žemaičių šnektos puoselėjimą įteikta Padėka nuo Lietuvos Respublikos Seimo narės Aušrinės Norkienės.Autorė: Inesa Vaigauskienė, 2018-10-23. Jubiliejaus proga pasveikinta Žygaičių krašto šviesuolė, literatė Regina Bliūdžiuvienė
 2018 m. spalio 18 d. gautas Seimo Pirmininko prof. Viktoro Pranckiečio sveikinimas ir padėka už visuomeniškus nuopelnus.
 2019 m. gegužės 2 d. Prezidentūroje įteiktas Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis 2018-04-30, Apdovanojimas ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis
 2020 m. „Tauragės metų knyga 2019“ – kategorijoje „Pažintinė knyga“ „Kelionė su Pasaulio Piligrimu“ pripažinta geriausia pažintine knyga.Tauragės viešoji biblioteka, 2020-04-04. Geriausia 2019 metų pažintinė knyga: Kelionė su Pasaulio Piligrimu
 2020 m. rugpjūčio 7 d. Šilalės savivaldybės mero Algirdo Meiženio Diplomas už poezijos knygą „Mitų ir sapnų šalis“.
 2020 m. Dionizo Poškos premija už geriausią naują lietuviškos poezijos knygą „Mitų ir sapnų šalis“.Autorė: Žydrūnė Jankauskienė, 2020-08-11. Pavėluoto „Poezijos pavasario“ laureatė – mūsų kraštiet

Pavėluoto „Poezijos pavasario“ laureatė – mūsų kraštietė
Nors koronavirusas paveikė daugelį gyvenimo sričių, „Poezijos pavasaris – 2020“ įvyko. Ir toje pačioje vietoje – Dionizo Poškos Baublių muziejaus teritorijoje, po šimtamečiais ąžuolais. Šįkart Šilalės savivaldybės įsteigta premija iškeliavo į Žygaičius (Tauragės r.), nes ten gyvena laureatė – mūsų kraštietė Regina Šliogerytė-Bliūdžiuvienė.
„Trumpiškių kaimelis mažas.
Pamiškėj sodybos rąžos.
Jo būtis šventai lėta –
Čia pjūtis – čia vėl sėja.
Vakar dar žydėjo ievos,
O šiandien jau džiūsta šienas.
Ką tik miškas barstė uogas,
Va, jau stovi tuščias, nuogas“.
Tai – ištrauka iš R. Šliogerytės-Bliūdžiuvienės knygos „Mitai ir sapnų šalis“, už kurią šiemet jai ir buvo įteikta 1450 eurų Dionizo Poškos premija.
Moteris visą gyvenimą dirbo, gyveno ir tebegyvena Žygaičiuose.
„Nuvykau ten pagal paskyrimą, baigusi studijas. Bet Šilalė man visada buvo, yra ir bus viso gyvenimo ir kūrybos atrama“, – po premijos įteikimo „Šilalės artojui“ sakė nominantė.
Poetė yra buvusi lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja. Ją į šventę atlydėjusi Žygaičių kaimo bendruomenės „Žygava“ valdybos narė Jolanta Vaitiekienė prisistatė Reginos mokine.
„Visada stebėjausi ir tebesistebiu savo mokytojos puikia atmintimi. Kol sėdėjome mokyklos suole, mums atrodė savaime suprantama, kad mokytoja eiles skaito mintinai. Tik vėliau supratau, jog tai – talentas“, – apie išskirtinį R. Šliogerytės-Bliūdžiuvienės skaitymą sakė Jolanta.
Apdovanojimą pelniusi knyga buvo išleista 2019 m. o per 2020-uosius autorė jau parašė dvi. Be to, ši nominacija R. Šliogerytei-Bliūdžiuvienei – jau dvyliktas jos kūrybos įvertinimas. Šviesaus atminimo rašytoja, Kovo 11-osios Akto signatarė Vidmantė Jasukaitytė apdovanotajai knygai „Mitų ir sapnų šalis“ parašė dedikaciją, kurioje pastebi, jog „vaikai tokią poeziją lengvai skaito ir greitai išmoksta mintinai, nes tas žodžio sukurtas vaizdas juos pagauna ir įtraukia“, „tokia poezija gali nuspalvinti magiška šviesa kiekvieno iš mūsų gimtinės vietą, nekalbant jau apie vaiko pasaulį“.
„Daug metų rašiau mokiniams į širdis, bet atėjo laikas rašyti į popierių. Gyvenime būna labai daug sutapimų. Pavyzdžiui, studijų metais rašiau darbą apie Dionizą Pošką, ir štai atėjo laikas, kai stoviu prie jo žymiųjų Baublių, po jo paties rankomis pasodintais ąžuolais ir man įteikiama jo vardo premija. Todėl sakau, jog neverta ieškoti toli esančių labai aukštų viršūnių, nes viskas yra čia, po mūsų kojomis. Ir knygose ieškoti išskirtinumų nereikia, nes knyga esame mes patys“, – dėkodama už Šilalės rajono ir jos kūrybos įvertinimą, kalbėjo R. Šliogerytė-Bliūdžiuvienė.
Taip mūsų rajone baigėsi 56-asis „Poezijos pavasaris”, kurio metu eilės skaitytos du kartus: susitikime „Poezijos reveransai” Aleksandro Stulginskio gimtinėje (Kutalių k., Kaltinėnų sen.) ir baigiamojoje šventėje.
Be laureatės, savo kūrybą pristatė Šilalės rajono poetai bei svečiai iš Lietuvos: Agnė Žagrakalytė, Benediktas Januševičius, Ieva Gudmonaitė, Jolanta Sereikaitė, Juozas Žitkauskas, Rūta Jonuškienė.
Žydrūnė JANKAUSKIENĖ
AUTORĖS nuotr.


Regina Šliogerytė-Bliūdžiuvienė


Regina Šliogerytė-Bliūdžiuvienė

 2015 m. „Tauragės metų knyga 2014“ nominacija „Gražiausia knyga“ suteikiama „Skaičių pasakos Benitai“Tauragės viešoji biblioteka, 2015-03-26. „Tauragės metų knyga 2014“ nominacija „Gražiausia knyga“ suteikiama „Skaičių pasakos Benitai“
 2016 m. „Tauragės metų knyga 2015“ nominuota knyga „Rūkainėlis ir miglų mergelė Jielimutė“Tauragės viešoji biblioteka, 2016-04-05. „Tauragės metų knyga 2015“
 2018 m. Įvertinta kaip viena iš 100 labiausiai Tauragės kraštui nusipelniusių žmonių.Tauragės oficiali svetainė, 2020-09-08. 100 labiausiai Tauragės kraštui nusipelniusių žmonių
 2018 m. spalio 18 d. už pilietiškumą, nuoširdų lietuviškų papročių ir žemaičių šnektos puoselėjimą įteikta Padėka nuo Lietuvos Respublikos Seimo narės Aušrinės Norkienės.Autorė: Inesa Vaigauskienė, 2018-10-23. Jubiliejaus proga pasveikinta Žygaičių krašto šviesuolė, literatė Regina Bliūdžiuvienė
 2018 m. spalio 18 d. gautas Seimo Pirmininko prof. Viktoro Pranckiečio sveikinimas ir padėka už visuomeniškus nuopelnus.
 2019 m. gegužės 2 d. Prezidentūroje įteiktas Ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis 2018-04-30, Apdovanojimas ordino „Už nuopelnus Lietuvai“ medalis
 2020 m. „Tauragės metų knyga 2019“ – kategorijoje „Pažintinė knyga“ „Kelionė su Pasaulio Piligrimu“ pripažinta geriausia pažintine knyga.Tauragės viešoji biblioteka, 2020-04-04. Geriausia 2019 metų pažintinė knyga: Kelionė su Pasaulio Piligrimu
 2020 m. rugpjūčio 7 d. Šilalės savivaldybės mero Algirdo Meiženio Diplomas už poezijos knygą „Mitų ir sapnų šalis“.
 2020 m. Dionizo Poškos premija už geriausią naują lietuviškos poezijos knygą „Mitų ir sapnų šalis“.Autorė:


2021 m.

2021 m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys penktadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

 Sausio 2 d. – Vidmantas Staniulis, lietuvių kultūros veikėjas, bibliofilas, kolekcininkas (g. 1950 m.).
 Sausio 8 d. – Algimantas Jazdauskas, Lietuvos žurnalistas, istorikas (g. 1936 m.).
 Sausio 13 d. – Vytautas Rančelis, lietuvių genetikas (g. 1938 m.).
 Sausio 14 d. – Pranas Baltrėnas, Lietuvos inžinierius aplinkosaugininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras (g. 1940 m.).
 Sausio 15 d. – Vytautas Brėdikis, Lietuvos architektas, pedagogas (g. 1930 m.).
 Sausio 23 d. – Mykolas Dorofėjus, Lietuvos kino ir teatro aktorius (g. 1961 m.).
 Sausio 24 d. – Rimantas Pleikys, žurnalistas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1957 m.).
 Sausio 26 d. – Albinas Sirvydis, Lietuvos teisininkas, teisėjas (g. 1949 m.).
 Vasario 1 d.:
 Jonas Gricius, lietuvių kino operatorius (g. 1928 m.).
 Arvydas Paltinas, Lietuvos choro ir orkestro dirigentas, pedagogas (g. 1933 m.).
 Vasario 2 d. – Romas Batūra, Lietuvos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras (g. 1937 m.).
 Vasario 4 d.:
 Petras Algirdas Čiočys, Lietuvos teisėtyrininkas, socialinių mokslų daktaras, sporto veikėjas, rankinio tarptautinės kategorijos teisėjas (g. 1931 m.).
 Jūratė Baranova, filosofė, eseistė, literatūros kritikė, vadovėlių autorė (g. 1955 m.).
 Vasario 10 d.:
 Ignas Misiūra-Tumanovas, Lietuvos dainininkas (bosas–baritonas) (g. 1963 m.).
 Algirdas Blažys, Lietuvos ir Panevėžio miesto politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1935 m.).
 Vasario 13 d. – Bronius Raguotis, Lietuvos žurnalistikos pedagogas, spaudos, literatūros istorikas (g. 1929 m.).
 Vasario 15 d. – Albertas Lukša, Lietuvos žurnalistas, redaktorius (g. 1934 m.).
 Vasario 16 d.:
 Bernardas Lounas, Lietuvos žydų kilmės JAV gydytojas, kardiologas, defibriliatoriaus išradėjas, Nobelio taikos premijos laureatas (1985 m.) (g. 1921 m.).
 Danielius Mickevičius, Lietuvos žurnalistas, redaktorius, vertėjas, leidėjas (g. 1937 m.).
 Vasario 24 d. – Aleksandras Vozbinas, lietuvių tapytojas (g. 1958 m.).
 Kovo 7 d. – Algimantas Ažusienis, Lietuvos astrofizikas, gamtos mokslų daktaras (g. 1930 m.).
 Kovo 16 d. – Zita Zamžickienė, lietuvių visuomenininkė (g. 1957 m.).
 Kovo 17 d. – Šarūnas Valentinavičius, Lietuvos žurnalistas (g. 1939 m.).
 Kovo 23 d. – Jonas Šukys, lietuvių kalbininkas (g. 1935 m.).
 Kovo 26 d. – Alvydas Latėnas, Lietuvos dailininkas tapytojas, dailės pedagogas (g. 1960 m.).
 Balandžio 4 d. – Adolfas Gurskis, Lietuvos filologas, žurnalistas, redaktorius (g. 1936 m.).
 Balandžio 14 d. – Eugenijus Ostapenko, Lietuvos estrados pop-scenos atlikėjas, dainų kūrėjas, kompozitorius (g. 1976 m.).
 Balandžio 15 d. – Valentina Paukštelytė, Lietuvos radijo ir televizijos žurnalistė, redaktorė (g. 1938 m.).„Mirė ilgametė LRT kultūros žurnalistė Valentina Paukštelytė“, LRT.lt, 2021-04-16. Nuoroda tikrinta 2021-04-16.
 Balandžio 17 d. – Jaunutis Makariūnas, Lietuvos architektas (g. 1934 m.).
 Balandžio 19 d.:
 Kęstutis Vitkus, Lietuvos gydytojas chirurgas (g. 1952 m.).„Netikėtai mirė garsus chirurgas Kęstutis Vitkus“, Delfi.lt, 2021-04-19. Nuoroda tikrinta 2021-04-19.
 Simonas Šimkūnas, Lietuvos inžinierius energetikas, sportininkas (g. 1930 m.).
 Balandžio 24 d.:
 Vytautas Jurgis Bubnys, Lietuvos rašytojas, prozininkas, dramaturgas, eseistas, politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1932 m.).
 Džiugas Paršonis, Lietuvos žurnalistas, VU dėstytojas (g. 1967 m.).
 Balandžio 30 d. – Kęstutis Glaveckas, Lietuvos ekonomistas, politinis veikėjas, signataras (g. 1949 m.).Mirė ilgametis Seimo narys Kęstutis Glaveckas
 Gegužės 5 d. – Konstantinas Romualdas Dobrovolskis, Lietuvos gydytojas radiologas (g. 1939 m.).
 Gegužės 20 d.:
 Rimantas Šavelis, Lietuvos rašytojas prozininkas, dramaturgas, visuomenės veikėjas (g. 1942 m.).RIMANTAS ŠAVELIS 1942 01 10 – 2021 05 20
 Eduardas Balčytis, valtornininkas, chorvedys, muzikologas, pedagogas, humanitarinių mokslų (muzikologijos) habilituotas daktaras (g. 1937 m.).Vėl netektis: mirė Eduardas Balčytis, Lietuvos muzikų sąjunga, 2021-05-20. Nuoroda tikrinta 2021-05-21.
 Gegužės 22 d. – Edminas Bagdonas, lietuvių diplomatas (g. 1963 m.).Mirė Lietuvos ambasadorius JAE Edminas Bagdonas. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2021-05-22.
 Gegužės 24 d. – Aldona Jodkaitė-Vrubliauskienė, Lietuvos aktorė (g. 1928 m.).Mirė teatro ir kino aktorė Aldona Jodkaitė, lrt.lt, 2021-05-24. Nuoroda tikrinta 2021-05-24.
 Gegužės 29 d. – Sigitas Poškus, lietuvių poetas, prozininkas (g. 1957 m.).Netikėtai mirė vaikų rašytojas Sigitas Poškus, lrytas.lt, 2021-05-29. Nuoroda tikrinta 2021-06-22.
 Birželio 3 d. – Andrius Konickis, Lietuvos filosofas, redaktorius, rašytojas (g. 1956 m.).
 Birželio 15 d. – Kazys Račkauskas, Lietuvos pedagogas, bibliotekininkas, muziejininkas, kultūros istorikas, žurnalistas, leidėjas, redaktorius, visuomenės veikėjas (g. 1935 m.).
 Birželio 17 d. – Jonas Algimantas Juozaitis, Lietuvos tinklinio ir plaukimo treneris, dėstytojas, sporto mokslininkas (g. 1933 m.).
 Liepos 2 d. – Juozas Gediminas Baranauskas, teisininkas, pirmasis Lietuvos televizijos diktorius, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1935 m.).„Mirė pirmasis LRT TELEVIZIJOS diktorius Juozas Baranauskas“, lrt.lt. 2021-07-02. Nuoroda tikrinta 2021-07-02.
 Liepos 6 d. – Vita Žabarauskaitė, Lietuvos dailininkė, pedagogė (g. 1962 m.).„Mirė dailininkė Vita Žabarauskaitė“, etaplius.lt. Nuoroda tikrinta 2021-07-08.
 Liepos 7 d. – Sigitas Renčys, Lietuvos literatūros kritikas, partinis veikėjas, švietimo vadybininkas (g. 1948 m.).„Mirė kritikas, literatūrologas, poetas Sigitas Renčys“, lžs.lt. 2021-07-07. Nuoroda tikrinta 2021-07-08.
 Liepos 11 d.:
 Povilas Gaidys, Lietuvos teatro režisierius, teatro ir kino aktorius (g. 1937 m.).Mirė teatro režisierius Povilas Gaidys. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2021-07-11.
 Albertas Čaplinskas, Lietuvos informatikas, fizikos mokslų daktaras, profesorius (g. 1942 m.).Netekome profesoriaus Alberto Čaplinsko (1942-2021), naujienos.vu.lt. 2021-07-12. Nuoroda tikrinta 2021-08-23.
 Liepos 15 d. – Leonardas Kairiūkštis, Lietuvos miškininkas, akademikas (g. 1928 m.).Mirė žymiausias Lietuvos miškininkas, profesorius Leonardas Kairiūkštis. Lrt.lt. 2021-07-15. Nuoroda tikrinta 2021-07-15.
 Liepos 16 d. – Algirdas Klova, Lietuvos kompozitorius, muzikologas, etnomuzikologas (g. 1958 m.).Mirė kompozitorius Algirdas Klova. 15min.lt. 2021-07-16. Nuoroda tikrinta 2021-07-16.
 Liepos 17 d. – Antanas Račis, enciklopedininkas, 2001–2015 metais leistos Visuotinės lietuvių enciklopedijos vyriausiasis redaktorius (g. 1936 m.).„Mirė redaktorius, enciklopedininkas Antanas Račis“. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2021-07-18.
 Liepos 21 d. – Goda Ferensienė, Lietuvos žurnalistė, vertėja (g. 1932 m.).Mirė mūsų kolegė, LŽS narė, žurnalistė, vertėja Goda Ferensienė, lzs.lt. 2021-07-22. Nuoroda tikrinta 2021-07-29.
 Liepos 30 d. – Eduardas Tarasevičius, lietuvių farmacininkas (g. 1942 m.).Mirė Lietuvos farmacijos mohikanas profesorius Eduardas Tarasevičius. Lrt.lt. 2021-07-30. Nuoroda tikrinta 2021-08-02.
 Rugpjūčio 2 d. – Jolanta Kostkevičienė, lietuvių algologė (g. 1962 m.).Š.m. rugpjūčio 2 d., eidama 60 metus, mirė biomedicinos mokslų daktarė, ilgametė Vilniaus universiteto docentė Jolanta Kostkevičienė. Delfi.lt. 2021-08-04. Nuoroda tikrinta 2021-08-07.
 Rugpjūčio 6 d. – Donaldas Kaganas, Lietuvos žydų kilmės JAV istorikas (g. 1932 m.).Donald Kagan, leading neo-conservative historian, dead at 89, apnews.com. 2021-08-11. Nuoroda tikrinta 2021-08-11.
 Rugpjūčio 14 d. – Algirdas Pocius, rašytojas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1930 m.).Mirė lietuvių prozininkas, buvęs Seimo narys Algirdas Pocius Lrytas.lt. 2021-08-14. Nuoroda tikrinta 2021-08-15.
 Rugpjūčio 15 d.:
 Jurgis Brėdikis, Lietuvos kardiochirurgas, diplomatas, visuomenės bei politinis veikėjas (g. 1929 m.).Mirė biomedicinos mokslų daktaras, kardiochirurgas Jurgis Brėdikis Lrt.lt. 2021-08-15. Nuoroda tikrinta 2021-08-15.
 Borisas Rositsanas, Lietuvos šachmatininkas, FIDE meistras (FM) (g. 1946 m.).Netekome Boriso Rositsano - Lietuvos šachmatų federacija, chessfed.lt. 2021-08-16. Nuoroda tikrinta 2021-08-17.
 Rugpjūčio 19 d. – Andrius Linkus, Lietuvos verslininkas, „Algos grupės“ koncerno steigėjas ir prezidentas (g. 1945 m.).Netekome Andriaus LINKAUS (1945-09-05 – 2021-08-19), elta.lt. 2021-08-21. Nuoroda tikrinta 2021-08-21.
 Rugpjūčio 23 d. – Žygintas Pečiulis, žurnalistas, habilituotas daktaras, Vilniaus universiteto Žurnalistikos instituto dėstytojas, profesorius, buvęs LRT Tarybos pirmininkas (g. 1955 m.).Mirė žurnalistas, Vilniaus universiteto profesorius Žygintas Pečiulis
 Rugpjūčio 27 d. – Birutė Kažemėkaitė, gydytoja, Lietuvos ir Kalvarijos savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja (g. 1961 m.).Mirė politikė, visuomenės veikėja, gydytoja Birutė Kažemėkaitė, suduvosgidas.lt. 2021-08-28. Nuoroda tikrinta 2021-08-28.
 Rugpjūčio 31 d.:
 Kazimieras Motieka, teisininkas, baudžiamųjų bylų advokatas, politinis veikėjas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Akto Dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras (g. 1929 m.).Mirė signataras, garsus Lietuvos advokatas Kazimieras Motieka, lrt.lt. 2021-08-31. Nuoroda tikrinta 2021-08-31.
 Jonas Mockus, Lietuvos matematikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras, Lietuvos mokslų akademijos tikrasis narys (g. 1931 m.).Mirė akademikas, profesorius habilituotas daktaras Jonas Mockus, lrt.lt. 2021-09-01. Nuoroda tikrinta 2021-09-01.
 Rugsėjo 3 d.:
 Juozas Bertašius, Lietuvos ir Šakių rajono savivaldybės ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1946 m.).IN MEMORIAM JUOZAS BERTAŠIUS, sakiai.lt. 2021-09-03. Nuoroda tirinta 2021-09-04.
 Bronius Vaškelis, lietuvių teatrologas, literatūrologas, profesorius, Vytauto Didžiojo universiteto rektorius (1993–1996 m.) (g. 1922 m.).Mirė profesorius Bronius Vaškelis, bernardinai.lt. 2021-09-06. Nuoroda tikrinta 2021-09-06.
 Valdas Klimavičius, Lietuvos architektas (g. 1959 m.).„Amžinybėn iškeliavo vienas žymiausių Panevėžio miesto architektų V.Klimavičius“. 15min.lt. 2021-09-06. Nuoroda tikrinta 2021-09-06.
 David Borwein, Lietuvos žydų kilmės Kanados matematikas (g. 1924 m.).
 Rugsėjo 6 d. – Aleksandras Šepkus, lietuvių juvelyras (g. 1954 m.).Mirė garsus juvelyras Aleksandras Šepkus, lrt.lt. 2021-09-06. Nuoroda tikrinta 2021-09-06.
 Rugsėjo 14 d. – Donatas Vaclovas Simaitis, Lietuvos ir Tauragės rajono politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1944 m.).Mirė buvęs šilumos tinklų vadovas Donatas Simaitis. kurjeris.lt. 2021-09-14. Nuoroda tikrinta 2021-09-14.
 Rugsėjo 15 d. – Romualdas Rakauskas, fotožurnalistas, Lietuvos fotomenininkų sąjungos narys, savaitraščio „Nemunas“ bendradarbis. Tarptautinės meninės fotografijos federacijos (FIAP) garbės narys. Aktyviai rengė personalines ir dalyvavo grupinėse meninės fotografijos parodose (g. 1941 m.).
 Rugsėjo 17 d.:
 Pranas Noreika, Lietuvos inžinierius, energetikas, partinis veikėjas, vadybininkas (g. 1927 m.).Mirė Pranas Noreika. atspindziai.lt. 2021-09-17. Nuoroda tikrinta 2021-09-18.
 Algirdas Vapšys, inžinierius statybininkas, sovietinės ir nepriklausomos Lietuvos visuomenės bei politikos veikėjas (g. 1933 m.).Mirė buvęs ministras Algirdas Vapšys lrytas.lt
 Rugsėjo 18 d. – Kęstutis Makariūnas, Lietuvos fizikas, eksperimentinės branduolio fizikos Lietuvoje pradininkas (g. 1932 m.).Anapilin išėjo fizikos mokslui ir Vilniaus kraštui gyvenimą paskyręs Kęstutis Makariūnas. elta.lt. 2021-09-19. Nuoroda tikrinta 2021-09-19.
 Rugsėjo 21 d. – Vera Macienė, Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja (g. 1957 m.).Mirė Šilalės rajono savivaldybės tarybos narė Vera Macienė. tv3.lt. 2021-09-22. Nuoroda tikrinta 2021-09-22.
 Rugsėjo 25 d. – Leonardas Gutauskas, Lietuvos rašytojas, tapytojas (g. 1938 m.).Mirė nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatas, rašytojas, tapytojas Leonardas Gutauskas. lrt.lt. 2021-09-25. Nuoroda tikrinta 2021-09-25.
 Rugsėjo 29 d. – Bronius Vaidutis Kutavičius, vienas žymiausių lietuvių kompozitorių, pedagogas (g. 1932 m.).Mirė vienas garsiausių Lietuvos kompozitorių Bronius Kutavičius. lrt.lt. 2021-09-29. Nuoroda tikrinta 2021-09-29.
 Spalio 1 d. – Vytautas Kolesnikovas, tapytojas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras (g. 1948 m.).Mirė Nepriklausomybės Akto signataras tapytojas Vytautas Kolesnikovas. lrt.lt. 2021-10-01. Nuoroda tikrinta 2021-10-01.
 Spalio 5 d. – Juozas Žemaitis, Lietuvos katalikų vyskupas (g. 1926 m.).Mirė vyskupas emeritas Juozas Žemaitis MIC. suduvosgidas.lt. 2021-10-05. Nuoroda tikrinta 2021-10-05.
 Spalio 8 d. – Albinas Stankus, Lietuvos gydytojas neuropatologas, mokslininkas, išradėjas, dėstytojas, Palangos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1942 m.).Nuo COVID-19 mirė žinomas Palangos medikas Albinas Stankus. lrt.lt. 2021-10-09. Nuoroda tikrinta 2021-10-09.
 Spalio 13 d. – Antanas Dilys, Lietuvos fotografas (g. 1932 m.).Mirė Fotografijos muziejaus Šiauliuose įkūrėjas Antanas Dilys. lrt.lt. 2021-10-15. Nuoroda tikrinta 2021-10-15.
 Spalio 14 d. – Irena Budriūnienė-Jurgelėnaitė, lietuvių chorvedė ir pedagogė (g. 1936 m.).Mirė choro dirigentė Irena Budriūnienė. 15min.lt. 2021-10-15. Nuoroda tikrinta 2021-10-16.
 Spalio 16 d. – Eleonora Mykolaitienė, Lietuvos žurnalistė (g. 1930 m.).Mirė buvusi žurnalo „Kultūros barai“ atsakingoji sekretorė, žurnalistė Eleonora Mykolaitienė. lrt.lt. 2021-10-18. Nuoroda tikrinta 2021-10-18.
 Spalio 20 d. – Jonas Mačiukevičius, Lietuvos poetas, prozininkas, visuomenės ir politinis veikėjas (g. 1939 m.).JONAS MAČIUKEVIČIUS (1939 08 17 – 2021 10 20). rasytojai.lt. 2021-10-20. Nuoroda tikrinta 2021-10-21.
 Spalio 24 d. – Algirdas Strumskis, Lietuvos žurnalistas, redaktorius (g. 1938 m.).Mirė žurnalistas Algirdas Strumskis. lzs.lt. 2021-10-24. Nuoroda tikrinta 2021-12-01.
 Spalio 26 d. – Robertas Keturakis, Lietuvos poetas, rašytojas, vertėjas (g. 1935 m.).Mirė rašytojas Robertas Keturakis. lrytas.lt. 2021-10-26. Nuoroda tikrinta 2021-10-27.
 Spalio 30 d. – Arūnas Šikšta, lietuvių vadybininkas, buvęs AB „TEO LT“, didžiausios Lietuvoje integruotų telekomunikacijų, IT ir televizijos paslaugų teikėjos, vadovas (g. 1968 m.).
 Lapkričio 8 d. – Elvyra Bungardienė, Lietuvos choreografė, režisierė, scenografė (g. 1935 m.).Netekome legendos: mirė „Žiogelio“ vadovė Elvyra Bungardienė-Anapolskaja. lrytas.lt. 2021-11-08. Nuoroda tikrinta 2021-11-09.
 Lapkričio 13 d. – Dalia Triponienė, Lietuvos gydytoja, kraujagyslių chirurgė (g. 1938 m.).Skaudi netektis: prieš pat savo gimtadienį mirė garsi medikė Dalia Triponienė. lrytas.lt. 2021-11-15. Nuoroda tikrinta 2021-11-15.
 Lapkričio 14 d.:
 Kornelija Kalinauskaitė-Fledžinskienė, Lietuvos smuikininkė, pedagogė (g. 1925 m.).Mirė pirmoji profesionali Lietuvos smuikininkė Kornelija Kalinauskaitė. lrt.lt. 2021-11-14. Nuoroda tikrinta 2021-11-15.
 Emilija Poškutė-Pumputienė, lietuvių grafikė (g. 1947 m.).IN MEMORIAM Emilija Poškutė-Pumputienė. elta.lt. 2021-11-16. Nuoroda tikrinta 2021-11-18.
 Lapkričio 15 d. – Irena Jasiūnaitė, Lietuvos dainininkė (mecosopranas), lietuvių operos primadona (g. 1925 m.).In memoriam… Irena Jasiūnaitė (1925–2021). opera.lt. 2021-11-15. Nuoroda tikrinta 2021-11-15.
 Lapkričio 19 d.:
 Gintautas Zenkevičius, karininkas, generolas majoras, Lietuvos kariuomenės Gynybos štabo viršininkas (2019–2020 m.) (g. 1962 m.).Netekome atsargos generolo majoro Gintauto Zenkevičiaus. kariuomene.lt. 2021-11-19. Nuoroda tikrinta 2021-11-19.
 Algirdas Audzijonis, Lietuvos fizikas (g. 1935 m.).Mirė fizikas prof. Algirdas Audzijonis. DELFI.lt. 2021-11-21. Nuoroda tikrinta 2021-11-23.
 Juozas Rimkus, Lietuvos krepšininkas (g. 1945 m.).Netektis Lietuvos krepšinio padangėje – mirė triskart pasaulio veteranų čempionas Juozas Rimkus. lrt.lt. 2021-11-21. Nuoroda tikrinta 2021-12-02.
 Lapkričio 23 d. – Juozas Jakavonis, partizaninio judėjimo dalyvis, politinis kalinys (g. 1925 m.).Mirė partizanas Juozas Jakavonis-Tigras. lrt.lt. 2021-11-23. Nuoroda tikrinta 2021-11-23.
 Lapkričio 24 d. – Vytenis Albertas Zabukas, pedagogas, habilituotas technologijos mokslų daktaras, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas, Seimo (1996–2000 m.) narys (g. 1940 m.).Mirė buvęs Seimo narys Vytenis Albertas Zabukas. lrt.lt. 2021-11-25. Nuoroda tikrinta 2021-11-25.
 Lapkričio 26 d.:
 Mindaugas Budzinauskas, Lietuvos krepšininkas, treneris (g. 1973 m.).Anapilin iškeliavo krepšininkas ir treneris Mindaugas Budzinauskas. Delfi.lt. 2021-11-26. Nuoroda tikrinta 2021-11-27.
 Mindaugas Jusčius, Lietuvos aktorius (g. 1964 m.).
 Laima Keraitienė, agronomė, Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja (g. 1944 m.).GEDIME LAIMOS KERAITIENĖS. rokiskis.lt. Nuoroda tikrinta 2021-11-28.
 Gruodžio 8 d. – Pranas Aleknavičius, Lietuvos žemėtvarkos inžinierius (g. 1941 m.).Mirė vienas iškiliausių šalies žemėtvarkininkų, profesorius Pranas Aleknavičius. lrytas.lt. 2021-12-16. Nuoroda tikrinta 2021-12-16.
 Gruodžio 9 d. – Vytautas Damaševičius, Lietuvos kino režisierius, operatorius (g. 1944 m.).„Mirė kino režisierius Vytautas Damaševičius“. Delfi.lt. 2021-12-09. Nuoroda tikrinta 2021-12-10.
 Gruodžio 10 d. – Stasys Žilys, Romos katalikų dvasininkas ir archyvaras, tapytojas ir rašytojas, vertėjas (g. 1924 m.).Mirė apaštališkasis protonotaras Stasys Žilys. lrytas.lt. 2021-12-10. Nuoroda tikrnta 2021-12-10.
 Gruodžio 14 d. – Jonas Palionis, lietuvių kalbininkas (g. 1924 m.).
 Gruodžio 17 d.:
 Genovaitė Burneikienė, Lietuvos žurnalistė, mokslininkė (g. 1940 m.).Mirė žurnalistikos dėstytoja, žiniasklaidos tyrėja Genovaitė Burneikienė –Talkevičiūtė. lzs.lt. 2021-12-18. Nuoroda tikrinta 2021-12-18.
 Valentinas Mitė, Lietuvos žurnalistas (g. 1957 m.).Mirė žurnalistas Valentinas Mitė. lzs.lt. 2021-12-17. Nuoroda tikrinta 2021-12-18.
 Aloyzas Toleikis, Lietuvos dailininkas, skulptorius, pedagogas (g. 1931 m.).Anapilin iškeliavo skulptorius prof. Aloyzas Toleikis. sa.vu.lt. Nuoroda tikrinta 2021-12-18.
 Alfonsas Stakėnas, gydytojas, Šiaulių miesto garbės pilietis (g. 1925 m.).Mirė Virgio Stakėno tėvas, žinomas chirurgas Alfonsas Stakėnas. zmones.lt. 2021-12-18. Nuoroda tikrnta 2021-12-18.
 Gruodžio 19 d. – Vytautas Straižys, Lietuvos astronomas (g. 1936 m.).Mirė astronomijai gyvenimą paskyręs akademikas Vytautas Straižys. 15min.lt. 2021-12-20. Nuoroda tikrinta 2021-12-20.
 Gruodžio 24 d. – Juozas Rygertas, lietuvių teatro ir kino aktorius (g. 1936 m.).Mirė praeityje garsus lietuvių aktorius Juozas Rygertas. lrt.lt. 2021-12-24. Nuoroda tikrinta 2021-12-24.
 Gruodžio 26 d. – Aldona Bartusevičienė, Lietuvos gydytoja radiologė, visuomenės veikėja (g. 1924 m.).„Mirė profesorė, gydytoja radiologė Aldona Bartusevičienė“. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-12-28.
 Gruodžio 27 d.:
 Alvydas Petkevičius, tapytojas, Alytaus kultūros premijos laureatas (g. 1950 m.).
 Raimondas Viskanta, inžinierius, šiluminės fizikos ir šilumos mainų specialistas, Purdue universiteto profesorius (g. 1931 m.).Raymond Viskanta (1931-2021). purdue.edu. Nuoroda tikrinta 2022-01-30

Raymond Viskanta (1931-2021)
Ray was born on July 16, 1931, in Marijampole, Lithuania to Vincas and Genovaite Viskanta. In 1944 his family fled Lithuania, traveling west to Germany. Shortly after WWII, his family was moved to displaced person camps in West Germany. In 1949 the family immigrated to the United States, settling within a large Lithuanian-American community in Chicago.
He received his formal education in Mechanical Engineering, earning a Bachelor of Science degree from the University of Illinois (1955). He went on to complete a master’s (1956) and Ph.D. (1960) degrees from Purdue University.
Starting his career at Argonne National Laboratory, Ray joined Purdue's faculty as an Associate Professor of Mechanical Engineering in 1962. He became the W.F.M. Goss Distinguished Professor of Engineering in 1986. Ray taught at the undergraduate and graduate levels and conducted research in thermal sciences, heat, mass, and radiative transfer until his retirement in 2001.
Ray received recognition over his career not only because of the exceptional quality and productivity of his work, but because of its expansive breadth. Most of his research was conducted jointly with students. He guided the work of 64 doctoral, 48 master students and 39 postgraduate researchers. He developed over 540 publications in more than 50 journals in the U.S., Europe, and Japan and presented over 200 keynote papers and invited lectures at national and international conferences, universities, and research institutions.
Among many awards and international recognition, Ray received the U.S. Senior Scientist Award from the Alexander von Humboldt Foundations, was elected member of the U.S. National Academy of Engineering in 1987, and in 1990 as a foreign member of the Lithuanian Academy of Sciences. He was awarded an Honorary Doctor of Engineering Degree from the Technical University of Munich in 1994 and an Honorary Doctor of Engineering Degree from Purdue University in 2007.
Ray enjoyed socializing with friends and his extended “family” of students. His house and dinner table were frequent venues for many who shared in his immigrant or academic experiences. He enjoyed travel with his wife and friends, a cold beer after mowing the lawn, following international news, and contributing to Lithuanian related cultural and academic causes.
"Ray was a giant in heat transfer," said Eckhard Groll, William E. and Florence E. Perry Head of Mechanical Engineering, and Reilly Professor of Mechanical Engineering. "His legacy lives on today -- not just in the heat transfer area, but in all the hundreds of students and faculty that had the pleasure of working with him."


2021 m.