Swedbank

thumb|260px|Swedbank būstinė Vilniuje

Swedbank, AB (anksčiau Hansabankas, Hansa-LTB) – Lietuvos komercinis bankas. Įkurtas 1999 m.Swedbank. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-01-02. Švedijos „Swedbank“ bankų grupės narys. 2020 m. su SEB banku buvo vienu iš dviejų didžiausių bankų Lietuvoje.

„Hansabank“ grupė Lietuvoje pradėjo veiklą 1996 m., įkūrus čia „Hansa lizingo" bendrovę.Hansabankas. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-01-02. 1999 m. Vilniuje atsidarė pirmasis „Hansabanko“ skyrius. 2000 m. „Hansabank“ grupė pradėjo derybas su Valstybės turto fondu dėl „Lietuvos taupomojo banko“ privatizavimo. Sandoris buvo baigtas 2001 m., kai „Hansabank“ įsigijo 90,73 % „Lietuvos taupomojo banko“ (LTB) akcijų.Įmonių restruktūrizavimo tikslų analizė.  ISSN 1392-1258. Ekonomika 2003. 61. 2001 m. pabaigoje LTB buvo reorganizuotas, sujungtas su „Hansabanku“, o naujasis bankas pavadintas „Hansa-LTB“. 2003 metais banko pavadinimas pakeistas į „Hansabanką“. 2003 m. iš bendrovės „Lietuvos draudimas“ įsigijo jos antrinę bendrovę „Lietuvos draudimo gyvybės draudimas“.

1998 m. „Hansabank“ grupės, veikusios Baltijos šalyse ir įkurtos Estijoje, strateginiu investuotoju tapo Švedijos „Swedbank“ (tuo metu valdė ~60 % „Hansabank“ grupės akcijų). 2005 m. smulkieji „Hansabank“ grupės akcininkai perleido savo akcijas strateginiam banko investuotojui „Swedbank“. Lietuvoje „Swedbank“ vardas pradėtas naudoti 2008 m. rudenį, kuomet „Hansabankas“ kartu su kitais „Hansabank“ grupės bankais Estijoje ir Latvijoje pradėjo pavadinimo keitimo procesą. 2009 m. kovo 17 d. Lietuvoje AB bankas „Hansabankas“ pakeitė pavadinimą į „Swedbank“, AB. Kartu su banku pavadinimus pakeitė ir dukterinės įmonės.

2016 m. Švedijos bankininkystės grupė „Swedbank“ Vilniuje atidarė nefinansinių paslaugų filialą. 2016 perėmė „Danske banko“ mažmeninės bankininkystės paslaugų verslą Lietuvoje ir apie 120 000 jo privačių klientų

Švedus gąsdina tūkstančių darbo vietų perkėlimu į Baltijos šalis
Švedijoje svarstomas naujas mokestis, kuriuo siekiama papildomai apmokestinti finansinių paslaugų sektorių, kelia bankų pasipiktinimą šie teigia, kad dėl to į Lietuvą ir kitas Baltijos šalis gali būti perkelti tūkstančiai darbo vietų.
Aistras kelia siūlymas įvesti papildomą 15% pajamų mokestį finansinių paslaugų sektoriuje dirbantiems žmonėms.
Mokesčio idėją svarsto Švedijos vyriausybė, kuri laikosi pozicijos, kad finansinių paslaugų sektorius Švedijoje dabar yra nepakankamai apmokestintas. Platesnis pasiūlymo aptarimas numatytas lapkričio 1 d.
Švedijos finansų ministrė Magdalena Andersson yra viešai pareiškusi, kad Švedijos bankai yra pakankamai pelningi, kad sugebėtų papildomai mokėti dar vieną mokestį.
Gąsdina perkėlimu
Tačiau finansų įstaigas vienijanti Švedijos bankininkų asociacija suskubo pranešti, kad dėl šio mokesčio įvedimo rizikoje atsiduria 16.000 darbo vietų, sukurtų finansinių paslaugų sektoriuje.
Tokio mokesčio įvedimas į pavojų pastatytų penktadalį iš 85.000 Švedijos finansų sektoriuje sukurtų darbo vietų, dėsto asociacija, kurią cituoja naujienų agentūra Bloomberg.
Pasak asociacijos, mokesčio įvedimas galėtų priversti bankus perkelti darbo vietas iš į Švedijos į mažesnio darbo apmokestinimo valstybes, pavyzdžiui, Baltijos šalis.
Kai kurios Švedijos finansų sektorių vienijančios institucijos nurodo, kad dėl mokesčio įvedimo bankai atsisakytų ar į užsienį perkeltų 7.200 darbo vietų.
Tuo tarpu naujienų agentūra Reuters cituoja pačios vyriausybės atliktą tyrimą, kuriame nurodoma, kad dėl mokesčio įvedimo Švedijos finansų sektorius netektų apie 2.600 darbo vietų, iš jų apie 1.200 bankų sektoriuje.
Plečiasi Lietuvoje
Švedijos bankininkystės grupė Swedbank šiemet Vilniuje atidarė nefinansinių paslaugų filialą, kuriame iki 2018 m. žada įdarbinti apie 400 žmonių. Iš viso iki 2018 m. Baltijos šalyse ketinama sukurti daugiau nei 700 naujų darbo vietų.
Savo paslaugų centrą Vilniuje turi ir kitas Švedijos bankas SEB, kuris yra skelbęs, kad šių metų pabaigoje iš viso paslaugų centre Vilniuje dirbs 700 darbuotojų IT plėtros, finansinių operacijų, paskolų bei personalo administravimo ir kitose srityse.
Savo paslaugų centrą Vilniuje turi ir Švedijos draudimo ir bankininkystės grupės Skandia padalinys Lietuvoje Thule. Šiuo metu 100 darbuotojų turintis paslaugų centras 2017 m. planuoja komandą plėsti dvigubai, iki 200 darbuotojų.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


Swedbank


AirBaltic

„airBaltic“ (A/S Air Baltic Corporation) – 1995 m. Latvijoje įkurta nacionalinė oro linijų bendrovė. Pagrindinis bendrovės – bazė oro uostas yra Rygos oro uostas. „airBaltic“ antrinės bazės yra Vilniaus ir Talino oro uostuose.

2003 m. „airBaltic“ įsigijo pirmąjį „Boeing 737-500“ lėktuvą, o 2004 m. birželio 1 d. bendrovė pradėjo tiesioginius skrydžius iš Vilniaus oro uosto. 2004 m. spalį bendrovės prekinis ženklas iš „Air Baltic“ pakeistas į „airBaltic“, lėktuvų dažymo spalvos pakeistos į baltą fiuzeliažą su šviesiai žalia uodega.

Ši suma padidėtų iki beveik 5 mlrd. eurų, jei būtų išpildytas ir papildomų 30 lėktuvų užsakymas. Iki 2024 metų įvykdžius šį užsakymą, bendrovė skelbia ateityje ketinanti naudoti tik šio modelio lėktuvus.

„AirBaltic“ paskelbė apie savo istorijoje didžiausią užsakymą
Latvijos oro linijos airBaltic paskelbė už 2,5 mlrd. Eur perkanti 30 naujų Bombardier CS300 lėktuvų. Iki 2024 metų įvykdžius šį užsakymą, bendrovė skelbia ateityje ketinanti naudoti tik šio modelio lėktuvus.
Apie tai šiandien Rygoje surengtoje spaudos konferencijoje paskelbė Martinas Gaussas, airBaltic vadovas. Be to, kontraktas su Bombardier Commercial Aircraft numato galimybę esamą 30 lėktuvų užsakymą papildyti dar 30 tokių pat lėktuvų.
Ponas Gaussas taip pat paskelbė, kad plėtrą planuojanti bendrovė įdarbins dar 1.000 darbuotojų.
AirBaltic jau anksčiau yra užsakiusi 20 Bombardier CS serijos lėktuvų. Todėl, įvykdžius naująjį užsakymą, airBaltic taps didžiausiu tokių lėktuvų naudotoju Europoje ir antruoju pagal dydį visame pasaulyje.
Šiandien mes išnaudojame paties taupiausio nedidelio lėktuvo teikiamą pranašumą. Daugiau, nei 22% sumažėjusios lėktuvo degalų sąnaudos atlieka gyvybiškai svarbią rolę, leisdamos mums palaikyti iki žemiausio lygio sumažintus veiklos kaštus. Mes sėkmingai vykdome savo oro laivyno modernizavimo strategiją ir per artimiausius trejus metus ketiname iš jo pašalinti visus kitų tipų orlaivius, konferencijoje sakė p. Gaussas.
Dabar užsakyti CS300 modeliai yra didžiausia šio, siauro fiuzeliažo lėktuvų modelio versija. Pasak p. Gausso, šios serijos lėktuvai yra patys tinkamiausi rinkose, kuriose veikia airBaltic.
Konferencijos metu buvo paskelbta apie artimiausius airBaltic skrydžių plėtros planus: bendrovė siekia užtikrinti susisiekimą tarp trijų Baltijos šalių valstybių ir svarbiausių Europos miestų.
Paskelbtas siekis iki 2025 m. gerokai didinti tiek keleivių srautus, tiek pelną.
Bendrovės pranešime cituojamas Uldis Augulis, Latvijos Respublikos transporto ministras, tvirtino, kad 2017-ieji buvo sėkmingiausi metai airBaltic istorijoje. Pasak jo, naujasis sandoris yra didžiausia investicija Latvijos istorijoje.
Šio užsakymo orlaivių pristatymą planuojama pradėti 2019 m. paskutinį ketvirtį. Šiuo metu aviakompanija vykdo veiklą su aštuoniais CS300 orlaiviais, tikimasi, kad iki 2019 m. parką pasieks dar 12. Vertinant CS300 orlaivių kataloginę kainą, naujasis 30 orlaivių sandoris vertinamas maždaug 2,9 mlrd. USD (2,5 mlrd. Eur). Ši suma padidėtų iki beveik 5,9 mlrd. USD (2,5 mlrd. Eur), jei būtų išpildytas ir papildomų 30 lėktuvų užsakymas.
AirBaltic iš Rygos, Talino ir Vilniaus skraido daugiau nei 70-ia maršrutų, siūlo susisiekimą su Europa, Skandinavija, NVS šalimis bei Artimaisiais Rytais. 2018-ųjų vasarai airBaltic pristatė 8 naujas kryptis iš Rygos į Malagą, Lisaboną, Splitą, Bordo, Gdanską, Almatą, Sočį ir Kaliningradą.
Air Baltic Corporation yra uždara akcinė bendrovė, įkurta 1995 metais. Pagrindinis oro bendrovės akcininkas Latvijos valstybė, valdanti 80,05% akcijų, o beveik 20%, per jam priklausančią orlaivių nuomą 1 SIA, valdo Larsas Thuesenas. Bloomberg skelbia, kad pastaruoju metu Vyriausybė bendrauja su potencialiais pirkėjais, kuriems galėtų perleisti akcijų dalį.
Šiuo metu airBaltic lėktuvų parką sudaro 31 lėktuvas 8 Bombardier CS300, 11 Boeing 737 bei 12 Bombardier Q400Next Gen.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.Tema Logistika
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


AirBaltic

2003 m. „airBaltic“ įsigijo pirmąjį „Boeing 737-500“ lėktuvą, o 2004 m. birželio 1 d. bendrovė pradėjo tiesioginius skrydžius iš Vilniaus oro uosto. 2004 m. spalį bendrovės prekinis ženklas iš „Air Baltic“ pakeistas į „airBaltic“, lėktuvų dažymo spalvos pakeistos į baltą fiuzeliažą su šviesiai žalia uodega.

2008 m. bendrovė patyrė beveik 40 mln. eurų nuostolių ir 2009 m. birželio mėn. buvo priversta prašyti pagalbos iš Latvijos vyriausybės. 2009 m. sausio mėnesį bendrovės „airBaltic“ vadovybė įsigyja SAS oro linijoms priklausančias akcijas. Partnerystė su SAS pilnai nutraukiama.


AirBaltic

2003 m. „airBaltic“ įsigijo pirmąjį „Boeing 737-500“ lėktuvą, o 2004 m. birželio 1 d. bendrovė pradėjo tiesioginius skrydžius iš Vilniaus oro uosto. 2004 m. spalį bendrovės prekinis ženklas iš „Air Baltic“ pakeistas į „airBaltic“, lėktuvų dažymo spalvos pakeistos į baltą fiuzeliažą su šviesiai žalia uodega.

2008 m. bendrovė patyrė beveik 40 mln. eurų nuostolių ir 2009 m. birželio mėn. buvo priversta prašyti pagalbos iš Latvijos vyriausybės. 2009 m. sausio mėnesį bendrovės „airBaltic“ vadovybė įsigyja SAS oro linijoms priklausančias akcijas. Partnerystė su SAS pilnai nutraukiama.

2016 m. Parduota 20 % „airBaltic“ akcijų privatiems investuotojams. Tų pačių metų lapkričio 29 d. į Rygos oro uostą atvyko pirmasis iš dvidešimties užsakytų naujas orlaivis „Airbus A220-300“. Už pastaruosius 20 orlaivių sumokėjo 1,28 mlrd. eurų. 2018 m. bendrovė paskelbė už 2,5 mlrd. eurų perkanti 30 naujų „Airbus A220-300“ lėktuvų.


Visvaldas Matijošaitis

Visvaldas Matijošaitis (g. 1957 m. balandžio 14 d. Vičiūnuose, Kaune) – verslininkas, „Vičiūnų“ įmonių grupės steigėjas ir savininkas, buvęs vadovas (valdybos pirmininkas ir generalinis direktorius), Kauno politinis veikėjas,  nuo 2010 m. Visuomeninės Organizacijos „Vieningas Kaunas“ įkūrėjas ir lyderis, nuo 2011 m.  Kauno miesto tarybos narys, nuo 2015 m. miesto meras.

Turtingiausias Lietuvos meras. Jo VMI deklaruotas turtas 2016 metais siekė 5,64 mln. eurų. 2006 m. atliktais žurnalo „Veidas“ tyrimo duomenimis, turtingiausių Lietuvos žmonių 30-uke užėmė 8 vietą.  Naujienų portalo tv3.lt ir žurnalo TOP 500 duomenimis (2016 m.), Visvaldas Matijošaitis sukaupė 121 mln. eurų vertės turtą.

2016 metais V. Matijošaitis buvo sukritikuotas dėl psichikos sveikatos stigmatizavimo.

2019 metais LRT tyrimas atskleidė V. Matijošaičio ir jo sūnaus asmeninius interesus koreguojant miesto draustinių planus.

2019 metais V. Matijošaičio planai prijungti Kauno rajoną prie Kauno miesto susilaukė spaudos ir Kauno rajono gyventojų dėmesio.

2022 metais Visvaldas Matijošaitis kritikuojamas, kad nepatraukia savo verslų iš Rusijos dėl jos agresijos prieš Ukrainą Karo Ukrainoje šešėlyje – aistros dėl Matijošaičio verslo Rusijoje: meras atsakymų nepateikia, opozicija ragina nebūti tautos gėd

2022 metais Visvaldas Matijošaitis kritikuojamas, kad nepatraukia savo verslų iš Rusijos dėl jos agresijos prieš Ukrainą Karo Ukrainoje šešėlyje – aistros dėl Matijošaičio verslo Rusijoje: meras atsakymų nepateikia, opozicija ragina nebūti tautos gėda

Antradienį neeiliniame Kauno miesto tarybos posėdyje priimti sprendimai dėl paramos ir pagalbos Ukrainai bei jos žmonėms. Tarybos posėdyje nestigo opozicijos pastabų merui Visvaldui Matijošaičiui dėl jo sukurto verslo veiklos Rusijoje. Tačiau pats V. Matijošaitis posėdyje konkrečios pozicijos neišsakė, pasirinkdavo kitokią taktiką – besdavo pirštu į anksčiau valdžioje buvusius konservatorius. Klausimus dėl „Vičiūnų grupės“ viešojoje erdvėje užduoda ir kauniečiai. Tiesa, Kauno meras užsiminė, kad Rusijoje veikiantys lietuviški verslai užbaigs darbus.
Negalima paklausti apie „Vičiūnų grupę“ Rusijoje
Posėdžio pradžioje V. Matijošaitis paprašė tylos minute pagerbti kare žuvusius Ukrainos žmones.
Paulius Lukševičius, opozicijoje esančios konservatorių frakcijos seniūnas, iškart po tylos minutės pasiteiravo apie V. Matijošaičio sukurto verslo veiklą Rusijoje.
„Norėtume šioje taryboje išgirsti atsakymą, ar tie veiksmai – šalyje agresoriuje – bus tęsiami“, – teigė P. Lukševičius.
Jam atsakė ne savivaldybės vadovas, o Kauno vicemeras Andrius Palionis.
„Neeilinio tarybos posėdžio darbotvarkėje gali būti sprendžiami tik tie klausimai, kurie yra užregistruoti 24 val. prieš tarybos posėdį. <…> Šiandien reglamento nustatyta tvarka jie negali būti įtraukti į darbotvarkę. Jeigu turite dar analogiškų klausimų, iš karto informuoju, kad jie negalės būti pagal reglamentą įtraukti į darbotvarkę“, – nurodė A. Palionis.
LRT.lt primena, kad „Vičiūnų grupės“ pagrindinė ir vienintelė akcininkė yra uždaroji akcinė bendrovė „VG Holding“ ir pusė jos akcijų priklauso V. Matijošaičiui, kita pusė – Plungės rajono tarybos nariui Liudui Skierui. Be to, „Vičiūnų grupei“ vadovauja V. Matijošaičio sūnus Šarūnas Matijošaitis, kuris taip pat yra Kauno miesto tarybos narys. „Vičiūnų grupė“ turi gamyklą Kaliningrado srityje, o įmonių produkcija prekiaujama ne tik Rusijoje, bet ir šios šalies užimtose teritorijose, pavyzdžiui, Kryme, Donbase.
Ragina merą nesislėpti
Sprendžiant klausimą dėl bendradarbiavimo sutarties nutraukimo su Sankt Peterburgu, Edita Gudišauskienė, frakcijos „Demokratų frakcijos – vardan Lietuvos“ seniūnė, paklausė mero, kodėl per patarėjus buvo pareikšta mero pozicija, kad Kaunas nenori nutraukti Kauno partnerysčių su Rusijos miestais.
Bet į klausimą vėl sureagavo vicemeras A. Palionis, pabrėžęs, kad atsakymas buvo pateiktas per Kauno miesto mero patarėją ryšiams su visuomene. Jis pridūrė, kad nebuvo minima apie nenorą nutraukti sutarčių, o buvo laikomasi Užsienio reikalų ministerijos rekomendacijos, kuri pirmadienį vakare pasikeitė. Netrukus replikavo ir pats V. Matijošaitis.
„Edita, aš nieko nebijau, esu pastovus žmogus. Nežinau, ar klausei kaip buvusi konservatorė, ar kaip naujos partijos atstovė. Jei kaip buvusi, paskambink užsienio reikalų ar karo ministrui, mes darome viską pagal…“, – tačiau sakinio jis nebaigė, nes užstrigo „Zoom“ programa, kurioje vyko nuotolinis tarybos posėdis.
„Norėčiau dar kartą paprašyti tarybos narių susikaupti, nepradėkime vieni kitus vištomis ir gaidžiais vadinti, kaip dabar madinga. Toks posėdis primena, kad jei karas bus rytoj, kažkas tuoj turės pilnas kelnes“, – vėliau pridūrė Kauno meras.
Konservatorė Jurgita Kupčinskienė pabrėžė, kad nereikia dabar skubinti tarybos posėdžio, o reikėjo jį sušaukti pirmadienį.
E. Gudišauskienė ragino merą nesislėpti už patarėjų, vicemerų.
„Karas viską išgrynina, bet jeigu esi vyras kare, tai ir kovoji. Arba esi kolaborantas ir savo tautos gėda“, – replikavo E. Gudišauskienė.
Ji ragino netylėti ir „Vieningo Kauno“ narius, ir kauniečius.
Po to pasisakęs P. Lukševičius teigė, kad šios situacijos buvo galima ir neturėti. Jis teigė, kad pirmą karo dieną susisiekė su vicemeru A. Palioniu, kad frakcijų seniūnai būtų kviečiami bendrai darbti.
„Nebūtume patyrę šitos reputacijos krizės, neturėtumėte tos gėdos prieš kitus miestus. Dar kartą kviečiu: kai yra karas, agresija prieš mus, prieš laisvą pasaulį, dirbkime kartu, nereikia sakyti, kad nėra laiko“, – teigė P. Lukševičius
„Norisi supratimo, kad čia ne Rusija“, – pridūrė jis.
A. Palionis palinkėjo dirbti, o ne užsiimti viešųjų ryšių akcijomis ir pažymėjo, kad Kaunas yra vienas pirmųjų, kuris nutraukia partnerystes. Jis taip pat pasiūlė kreipti konservatoriams į savo kolegas, nes jų vadovavimo metu Kaune buvo pasirašytos sutartys.
Tuomet prisiminta, kad pasirašyti sutartį dėl bendradarbiavimo su Sankt Peterburgu iniciavo Kauno muzikinis teatras. Į tai sureagavo „Vieningo Kauno“ narys Benjaminas Želvys, kuris dabar vadovauja minėtam teatrui. Jo teigimu, norima sudaryti įspūdį, kad pagrindinis agresorius yra meras arba teatras.
„Nesu neurochirurgas, nepakeisime kai kuriems žmonėms mąstymo ar smegenų. Paprasta replika: jeigu jau pradėjome mėtyti arbūziukus vieni į kitus, tai prisiminkime, kaip gerbiamas tuometinis konservatorių vadas Andrius Kubilius darė dviračių žygį apžiūrinėti Baltarusijoje Astravo atominės elektrinės statybas“, – vėliau kalbėjo V. Matijošaitis.
Tarybos posėdžio pabaigoje kelis opozicijos atstovai vėl pasisakė apie „Vičiūnų grupės“ veiklą Rusijoje ir jos užimtose teritorijose, tačiau meras šia tema daugiau žodžių netarė.
Dėl „Vičiūnų“ klausia ir kauniečiai
LRT.lt primena, kad sekmadienį keli šimtai kauniečių protestavo priešais Kauno miesto savivaldybę ne tik dėl to, kad miestas iš pradžių neketino nutraukti partnerysčių su Rusijos miestais, bet ir dėl V. Matijošaičio sukurto verslo veiklos Rusijoje.
Pirmadienį „Vičiūnų grupė“ išplatino lakonišką pranešimą žiniasklaidai apie situaciją, tačiau neužsiminė, ar sustabdys veiklą bei prekybą Rusijoje, kuri vykdo karinius veiksmus Ukrainoje.
„Dėl prasidėjusių karo veiksmų, įmonė susidūrė su veiklos sutrikimais Ukrainoje bei Rusijoje, o kai kuriose sferose, ji sustabdyta“, – pranešime žiniasklaidai teigė „Vičiūnų grupės“ generalinis direktorius Š. Matijošaitis. LRT.lt pasiteiravus, kuriose sferose sustabdyta bendrovės veikla, daugiau komentarų „Vičiūnų grupė“ neteikė.
„Veikla tiek Ukrainoje, tiek Rusijoje šiuo metu yra apsunkinta ir kai kuriose sferose sustabdyta. Trūkinėja tiekimo grandinės, destabilizuotas valiutų kursas. Prasidėjus kariniams veiksmams, situacija yra nuolat besikeičianti, tad kasdien ją stebime ir atitinkamai priimame sprendimus“, – pranešime pridūrė Š. Matijošaitis.
Kauniečiai savo pyktį dėl „Vičiūnų grupės“ reiškia ir feisbuke, komentuodami Kauno miesto savivaldybės paskyros pranešimus. Taip pat raginama boikotuoti „Vičiūnų grupei“ priklausančių įmonių produkciją, restoranus.
„O kada miesto meras žengs žingsnį ir atsisakys verslo Rusijoje?; O kaip mero verslas Rusijoje? Nevardinsiu, nes jis pats puikiai žino per kur ir kaip šeria rusų mašiną. Veiksmų, mere, imsies?; O meras toliau pardavinėja savo „Viči“ produkciją Rusijai. Šaunuolis meras, už kiek rublių pardavei Ukrainą?“ – rašė kauniečiai.
„Labai gražiais žodžiais pasakyta, kad nuo asmeninės atsakomybės visgi meras bėga. Kodėl neminima savoji įmonė ir jos bendradarbiavimas su Rusija, o tik kaltinimai kitiems politikams ir ankstesniems merams? Kodėl sprendimai taip pat yra tokie pavėluoti, o veiksmų vis dar nesimato? Gerai, kad Kaunas padeda Ukrainai, kad ją palaiko. Bet šiuo metu tas pagalbos paminėjimas skamba kaip dėmesio nukreipimas nuo pagrindinio klausimo“, – taip po sekmadienį išplatintu V. Matijošaičio atviro laiško rašė kaunietė Agnė.
Panašaus pobūdžio pasisakymų yra ir po Kauno miesto savivaldybės feisbuko paskyroje išplatinto pranešimo apie pagalbos priemones Ukrainai bei į Kauną atvykusiems ukrainiečiams.
Meras teigė, kad teks stabdyti veiklą Rusijoje
Teigiama, kad Kaliningrado srityje fabrike, kurį valdo „Vičiūnų grupė“, dirba apie 2 tūkst. žmonių. Gamyklą ir Ukrainoje turinti Vičiūnų grupė darbo Rusijoje kol kas nestabdo. Bet grupės akcininkas Kauno meras V. Matijošaitis sakė – teks.
„Negalvokit, kad graudinuosi, kad ten kažko tai daiktų gaila. Ne. Žmonių gaila, su kuriais dirbai, kūrei ir jie dabar su automatais. Ir jie niekas nenori karo“, – antradienį žurnalistams sakė V. Matijošaitis Ledo arenos atidarymo metu, prieš neeilinį tarybos posėdį.
„Rusijoje, manau, kad, verslai lietuviški visi užbaigs savo darbus. Tik pas vienus lentos, pas kitus durpės, pas kitus gal dar kažkas, o pas kitus gendantys maisto produktai. Tai kada sandėliai išsivalys, tada ir užbaigs darbus. Viskas“, – pridūrė Kauno meras.
Pritarta priemonėms padėti Ukrainai ir į Kauną atvykusiems ukrainiečiams
Taryboje pritarta, kad Kauno miesto greitosios medicinos pagalbos stotis perduotų neatlygintinai du greitosios medicinos pagalbos automobilius Ukrainos tarnyboms. Kaip pirmadienį buvo skelbiama Kauno miesto savivaldybės pranešime žiniasklaidai, transporto priemonės jau paruoštos. Pasak Kauno miesto savivaldybės administracijos Sveikatos apsaugos skyriaus vedėjos Mildos Labašauskaitės, greitosios medicinos pagalbos automobiliuose bus tvarsliavos, medikamentų, infuzinių sistemų. Anksčiausiai išvykti iš Kauno jie galės trečiadienį vakare.
Taryboje vienašališkai nutrauktos sutartys dėl Kauno bendradarbiavimo su Kaliningradu ir Sankt Peterburgu. Šių sprendimų projektų aiškinamuosiuose raštuose nurodyta, kad Kauno miesto savivaldybė smerkia karinę agresiją prieš Ukrainą ir kitus agresyvius vienašalius Rusijos Federacijos veiksmus, kurie šiurkščiai pažeidžia dvišalius ir daugiašalius susitarimus ir tarptautinės teisės konvencijas ir kelia grėsmę Europos saugumui.
Minima, kad Kauno miesto savivaldybė neturi nebaigtų projektų su Sankt Peterburgo bei Kaliningrado Vyriausybe, taip pat neturi finansinių įsipareigojimų.
Kaip teigiama Kauno miesto savivaldybės išplatintame pranešime žiniasklaidai, Kaune šiuo metu parengta per tūkstantį vietų jiems apgyvendinti. Tarybos posėdyje Kauno miesto savivaldybės administracijos direktorius Paulius Keras sakė, kad, remiantis organizacijos „Stiprūs kartu“ informacija, mieste jau apgyvendinti šeši nuo karo pabėgę ukrainiečiai. P. Keras dar minėjo, kad, pagal Migracijos departamento duomenis, apie 50 ukrainiečių Kaune apsistojo pas savo artimuosius.
P. Keras pabrėžė, kad kauniečiai pasiūlė daugiau kaip 100 būstų, kur galėtų apsigyventi Ukrainos piliečiai. Be to, savivaldybė organizuoja ir didesnes patalpas, pavyzdžiui, Kulautuvoje. Atsišaukė ir verslas: siūlomos patalpos Žaliakalnio, „Metropolio“ viešbučiuose. Užsiminta ir apie specializuotas patalpas moterų krizių centre, kur galėtų apsistoti moterys su vaikais.
„Tarybos sprendimu, Ukrainos vaikai Kaune galės nemokamai lankyti darželius, o mokyklose bus aprūpinti nemokamu maitinimu. Miesto mokyklose skaičiuojama iki 3400 vietų mokyklinio amžiaus Ukrainos vaikams ir apie 250 – darželinukams. Taip pat bus taikomos viešojo transporto lengvatos – nemokamos kelionės miesto viešuoju transportu“, – nurodoma Kauno miesto savivaldybė pranešime.
Ten pat teigiama, kad nutarta miesto biudžete atskira „eilute“ numatyti 500 tūkst. eurų, kurie bus skirti pagalbos priemonėms įsigyti užtikrinant kokybišką ukrainiečių apgyvendinimą Kaune. Atitinkamos korekcijos priimtos ir miesto strateginiame plane.


Visvaldas Matijošaitis

2016 metais V. Matijošaitis buvo sukritikuotas dėl psichikos sveikatos stigmatizavimo.


Visvaldas Matijošaitis

2016 metais V. Matijošaitis buvo sukritikuotas dėl psichikos sveikatos stigmatizavimo.

2019 metais LRT tyrimas atskleidė V. Matijošaičio ir jo sūnaus asmeninius interesus koreguojant miesto draustinių planus.


Visvaldas Matijošaitis

2016 metais V. Matijošaitis buvo sukritikuotas dėl psichikos sveikatos stigmatizavimo.

2019 metais LRT tyrimas atskleidė V. Matijošaičio ir jo sūnaus asmeninius interesus koreguojant miesto draustinių planus.

2019 metais V. Matijošaičio planai prijungti Kauno rajoną prie Kauno miesto susilaukė spaudos ir Kauno rajono gyventojų dėmesio.


Liberalų ir centro sąjunga

Liberalų ir centro sąjunga – buvusi Lietuvos politinė partija, veikusi 2003–2014 m.

Partija įkurta 2003 m. gegužės 31 d., kai bendrame suvažiavime susijungė Lietuvos liberalų sąjunga, Modernieji krikščionys demokratai ir Lietuvos centro sąjunga.„Liberalų ir centro sąjungos vėliavą neš A.Zuokas“. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-23. 2003 m. birželio 26 d. sąjunga buvo įregistruota LR Teisingumo ministerijojehttp://www.vrk.lt/documents/10180/533212/lics_ar_tiksl.pdf/b4591480-1945-4199-a14e-29f1b6a52fe4 (kodas 195725238).

2006 m. nuo sąjungos atsiskyrė Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdis.„Liberalų sąjūdis paaiškino, kokį sprendimą priėmė“. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-23.

2011 m. gruodžio 10 d. prie Liberalų ir centro sąjungos prisijungė Tautos prisikėlimo partija.„Liberalcentristai jungiasi su Tautos prisikėlimo partija“. Vakarų ekspresas. Nuoroda tikrinta 2022-05-23.

2014 m. liepos 12 d. jungiamajame suvažiavime susijungė su politine partija „Sąjunga TAIP“ į Lietuvos laisvės sąjungą.„Lietuvoje įkurta nauja partija – Lietuvos laisvės sąjunga“. 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-23

Artūras Zuokas – 2003–2009 m. Gintautas Babravičius – 2009 „Liberalcentristų vadovu išrinktas G.Babravičius“. 15min.lt.

A. Melianas pirmininko rinkimuose po dviejų balsavimų antrajame ture įveikė savo pagrindinę varžovę - partijos Šeškinės skyriaus pirmininkę Astą Paškevičienę. Už A. Melianą balsavo 165, o A. Paškevičienę - 123 partijos nariai.
Partijos vadovu norėjo tapti keturi politikai. Po pirmojo turo nugalėtojas nepaaiškėjo. Daugiausiai balsų surinko A.Melianas (121 balsas) ir A. Paškevičienė (70 balsų). Visagino merė Dalia Štraupaitė (45 balsai) ir Jurbarko liberalcentristų lyderis Saulius Lapėnas (66 balsai) į antrą turą nepateko.
Buvęs partijos pirmininkas Algis Čaplikas prisiėmė atsakomybę dėl pralaimėtų Seimo rinkimų, todėl jis partijos vadovo rinkimuose nedalyvavo.
„Reikia ir kitiems duoti šansą pabūti pirmais“, - sakė A. Čaplikas.
Tikisi dar grįžti į Seimą
Naujasis partijos pirmininkas turės šešis pavaduotojus - Algį Čapliką, Saulių Lapėną, Juditą Simonavičiūtę, Audrių Klišonį, Regimantą Čiupailą ir Dalią Štraupaitę.
A. Melianas pripažino, kad jį slėgs nemaža atsakomybė, nes partija išgyvena ne pačius geriausius laikus. Jis sieks, kad partija po dviejų metų vyksiančiuose savivaldybių tarybų rinkimuose surinktų bent 7 proc. rinkėjų balsų.
Paklaustas, ar partija turi galimybę sugrįžti į aktyvią politinę veiklą, nes Naujosios sąjungos ir Valstiečių partijos patirtis rodo, kad, kartą iškritusios iš Seimo, jos atgal negrįžta, A. Melianas vylėsi, kad liberalcentristams taip neatsitiks.
"Mes būsime ta pirmoji išimtis ir sugrįšime", - tikino naujasis partijos lyderis.
Lyderiai ragina vienyti liberalus
Prisistadydami partijos nariams kandidatai į pirmininkus daugiausiai kalbėjo apie būtinybę vienyti liberalias jėgas. Daugiausiai kalbėta apie Liberalų sąjūdį, tačiau Eligijaus Masiulio vadovaujama partija tokį siūlymą ignoruoja ir vilioja Liberalų ir centro sąjungos narius ateiti į partiją po vieną.
A. Melianas pripažino, kad tokie Liberalų sąjūdžio veiksmai kelia šokią tokią įtampą.
"Jei iš tavęs vagia, pakankamai sudėtinga draugauti", - sakė A. Melianas. Jo manymu, dabar atsakomybė dėl liberalų vienybės tenka Liberalų sąjūdžiui.
Visagino merė neatmetė galimybės jungtis ne tik su Liberalų sąjūdžiu, bet ir Artūro Zuoko vadovaujama "Sąjunga Taip", Rolando Pakso "tvarkiečiais".
"Galime pradėti jungtis nuo A. Zuoko, kuris iš mūsų išėjo paskutinis, ar Rolando Pakso, kuris išėjo pirmas. Tai mūsų liberalai. Padarysiu viską, kad žodis taptų kūnų. Lietuvai reikia vieningo stipraus ir įtakingo liberalų balso", - kalbėjo D. Štraupaitė. Jai minint R. Pakso vardą, salėje girdėjosi nepatenkintųjų ūžesys.
Visi kandidatai akcentavo būtinybę atnaujinti partiją ir sėkmingai pasirodyti kituose savivaldybių rinkimuose.
Kandidatų prisistatymą apibendrinęs signataras Egidijus Bičkauskas teigė, kad jis neturi iš ko pasirinkti ir siūlė partijai kol kas nerinkti jokio pirmininko.
Dauguma kalbėjusiųjų agitavo balsuoti už D. Štraupaitę, akcentavo jos moteriškus gebėjimus.
"Dalia yra nuoširdi. Ją supranta žmonės. Kiti sako, kad ji netinka mūsų elektoratui, tačiau mes jau neturime elektorato", - kalbėjo liberalcentristas Rimantas Remeika.
Agitacinės kalbos leidžia spręsti, kad partijoje tvyro įtampa, bendražygiai negailėjo kritikos vienas kitam. Pasibaigus partijos pirmininko rinkimams, vienas partijos narys išėjęs į trybūną paskelbė apie išėjimą iš LiCS.
Partija įgijo per daug priešų
Pristatydamas partijos veiklos rezultatus buvęs pirmininkas A. Čaplikas apgailestavo, kad LiCS nepavyko sėkmingai pasirodyti praėjusiuose Seimo rinkimuose ir patekti į parlamentą. Jis mano, kad LiCS atsidūrė kitų politinių jėgų interesų lauke - jos siekė išstumti liberalcentristus iš aktyvaus politinio gyvenimo.
„Įgijome per daug priešų“, - reziumavo A. Čaplikas. Anot jo, partija, būdama valdžioje, vis atsidurdavo nepatogiose situacijose ir viešumoje buvo vaizduojama kaip nepopuliari ir besielgianti neteisingai.
„Mūsų ministrai ne visada veikė partijos labui. Mūsų darbų laurus pasiimdavo kiti“, - kalbėjo A. Čaplikas. Jis bandė įžvelgti ir teigiamų dalykų. Esą LiCS iš dalies pavyko sustabdyti nuolatinę problemą - partijos byrėjimą. Teigiamai buvo įvertintas ir dalies Naujosios sąjungos narių įsiliejimas į partiją, kai šie atskilo nuo socialliberalų per jungtuves su Darbo partija.
Tuo tarpu jungimasis su Arūno Valinsko Tautos prisikėlimo partija buvo įvertintas nevienareikšmiškai. Paveldėjusi valstybės dotaciją, partija turėjo finansinės naudos, tačiau neigiamas „prisikėlėlių“ šleifas išliko.
A. Čaplikas akcentavo, kad partijai pavyko grąžinti milijonines skolas, kurios susikaupė po 2008 m. Seimo rinkimų. Buvęs partijos pirmininkas gyrė idėją Seimo rinkimų kampanijoje naudoti „trečiojo kelio“ idėją.
Pasak, jo dabar ją ima kopijuoja kitos partijos. Tikriausiai taip A. Čaplikas įvertino Darbo bei „Tvarkos ir teisingumo“ partijų planus jungtis į vieną centristinių pažiūrų jėgą. „Pademonstravome visiems, kurie mus amžinai laidoja, kad mes esame ir būsime“, - optimizmo bendražygiams bandė įkvėpti buvęs partijos vadovas. Šiuo metu LiCS vienija apie 5000 narių. Partijos pavadinimo nepakeitė
Svarstant partijos įstatų pakeitimus, kai kurie suvažiavimo dalyviai pasiūlė pervadinti Liberalų ir centro sąjungą į Liberalų sąjungą. Tai sukėlė nemažą sumaištį. Partijos vadovai patarė šio klausimo neskubinti. Vis gi po balsavimo dauguma partijos narių tokį pasiūlymą atmetė.
Ankstesnės kadencijos Seime LiCS priklausė valdančiajai koalicijai. Pernai spalį per Seimo rinkimus partija neįveikė privalomo 5 proc. barjero, surinko 2 proc. balsų. Nė vienas LiCS kandidatas į parlamentą nepateko ir vienmandatėse apygardose, todėl dabartiniame parlamente partija neturi nė vieno atstovo.


Liberalų ir centro sąjunga


Liberalų ir centro sąjunga

Partija įkurta 2003 m. gegužės 31 d., kai bendrame suvažiavime susijungė Lietuvos liberalų sąjunga, Modernieji krikščionys demokratai ir Lietuvos centro sąjunga.„Liberalų ir centro sąjungos vėliavą neš A.Zuokas“. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-23. 2003 m. birželio 26 d. sąjunga buvo įregistruota LR Teisingumo ministerijojehttp://www.vrk.lt/documents/10180/533212/lics_ar_tiksl.pdf/b4591480-1945-4199-a14e-29f1b6a52fe4 (kodas 195725238).


Liberalų ir centro sąjunga

Partija įkurta 2003 m. gegužės 31 d., kai bendrame suvažiavime susijungė Lietuvos liberalų sąjunga, Modernieji krikščionys demokratai ir Lietuvos centro sąjunga.„Liberalų ir centro sąjungos vėliavą neš A.Zuokas“. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-23. 2003 m. birželio 26 d. sąjunga buvo įregistruota LR Teisingumo ministerijojehttp://www.vrk.lt/documents/10180/533212/lics_ar_tiksl.pdf/b4591480-1945-4199-a14e-29f1b6a52fe4 (kodas 195725238).

2006 m. nuo sąjungos atsiskyrė Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdis.„Liberalų sąjūdis paaiškino, kokį sprendimą priėmė“. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-23.


Liberalų ir centro sąjunga

Partija įkurta 2003 m. gegužės 31 d., kai bendrame suvažiavime susijungė Lietuvos liberalų sąjunga, Modernieji krikščionys demokratai ir Lietuvos centro sąjunga.„Liberalų ir centro sąjungos vėliavą neš A.Zuokas“. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-23. 2003 m. birželio 26 d. sąjunga buvo įregistruota LR Teisingumo ministerijojehttp://www.vrk.lt/documents/10180/533212/lics_ar_tiksl.pdf/b4591480-1945-4199-a14e-29f1b6a52fe4 (kodas 195725238).

2006 m. nuo sąjungos atsiskyrė Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdis.„Liberalų sąjūdis paaiškino, kokį sprendimą priėmė“. Lrytas.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-23.

2011 m. gruodžio 10 d. prie Liberalų ir centro sąjungos prisijungė Tautos prisikėlimo partija.„Liberalcentristai jungiasi su Tautos prisikėlimo partija“. Vakarų ekspresas. Nuoroda tikrinta 2022-05-23.


Liberalų ir centro sąjunga

2004 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai: 18 mandatų.https://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/rinkimai/2004/seimas/rezultatai/rez_pgl_part_l_20.htm
2004 m. Europos Parlamento rinkimai: 2 mandatai.https://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/rinkimai/2004/euro/rezultatai/rez_l_18.htm
2007 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai: 182 mandatai.https://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/2007_savivaldybiu_tarybu_rinkimai/balsu_uz_partijas_skaiciavimas/rorg_mandatai_lt/rorg_mand_lt.html
2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai: 8 mandatai.https://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/2008_seimo_rinkimai/output_lt/rinkimu_diena/isrinkti_seimo_nariai_kadencijaii.html
2009 m. Europos Parlamento rinkimai: mandatų nelaimėjo.https://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/2009_ep_rinkimai/output_lt/rezultatai/index.html
2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai: 126 mandatai.https://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/2011_savivaldybiu_tarybu_rinkimai/output_lt/rinkimu_diena/stat1.html
2012 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai: mandatų nelaimėjo.https://www.vrk.lt/statiniai/puslapiai/2012_seimo_rinkimai/output_lt/rinkimu_diena/isrinkti_seimo_nariai_kadencijaii.htm

Rinkimai 2004 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai: 18 mandatų. 2004 m. Europos Parlamento rinkimai: 2 mandatai. 2007 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai: 182 mandatai. 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai:


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0029.jsonl--Q3228960--Vilniaus rajono futbolo sąjunga-2--lt-0029-117

Lietuvos futbolo sistema

Lietuvos futbolo veiklą kontroliuoja Lietuvos futbolo federacija (LFF). LFF organizuoja varžybas Lietuvoje, bei atstvauja Lietuvą UEFA bei FIFA. LFF yra atsakinga už nacionalines  ir moterų rinktines, vyrų bei moterų lygų bei taurės varžybas, salės futbolo (futsalo) vyrų ir moterų klubų bei rinktinių varžybas, bei paplūdimio futbolo klubų bei nacionalinių futobolo rinktinių varžybas.

VĮ "A Komanda" ("Advoco")
	VŠĮ "Alternatyvus futbolo klubas" (AFK)
	VŠĮ “AFK“ ("Aktas")
	Sporto klubas “Arpas“
	VšĮ Futbolo mokykla „Ateitis“
	Vilniaus raj. SK "Ave.Ko."
	VšĮ FK “Bekentas“
	VŠĮ ”Baltijos Futbolo Akademija”
	VO FK “Futbolo zona“ ("Fakyrai")
	"FK Gariūnai" VŠĮ
	VŠĮ "Gedimino sapnas" ("Geležinis Vilkas")
	VŠĮ futbolo klubas "Granitas"
	VŠĮ "Gravelita" ("Imperialas")
	Asociacija FK "Katastrofa"
	Lietuvos Medikų Futbolo Asociacija ("Kruša")
	VĮ "FK Lentvaris"
	VŠĮ "Gerumo Lietus" (FM "Audra")
	VŠĮ FK “Mažoji statyba“
	VŠĮ „P. Gloso sporto klubas“ ("FK Medžiai")
	VŠĮ "Vilniaus FK Kreontas"
	VŠĮ "Darius ir Girėnas" ("JL Stars")
	Sporto klubas "Navigatoriai"
	Nemenčinės SK „Nemenčinė“
	Futbolo klubas “Nerealas“
	VšĮ “Bastai“ ("Olimpija")
	Asociacija “FK Ozo tapyrai“ ("Ozas")
	VŠĮ "Šešiolika" ("Paberžio FK")
	SŽK "Pabradė"
	VĮ "FK Panerys"
	FK sirgalių klubas "Pirmyn, Žaliai Balti" ("Pietų IV")
	VšĮ "Vaikų akademija" (PILK)
	VšĮ  "Prelegentai"
	VŠĮ FK "Reaktyvas"
	VŠĮ Futbolo teisėjų klubas "Refas"
	Asociacija "FK Viesulas"
	Sporto ir futbolo klubas "Rotalis"
	Sporto ir laisvalaikio klubas "Salininkai"
	VŠĮ "Futbolo klubas Seimas"
	VŠĮ "SFL"
	Sporto klubas "FKK Spartakas"
	Asociacija futbolo klubas “Stickers“
	Futbolo klubas "Raudona juoda" (TEC)
	VŠĮ “F.K.Tera”
	VšĮ "Mantastika" ("Top Kickers")
	Trakų raj. Vaikų ir jaunimo FK "Trakai"
	VšĮ "Trakų futbolo klubas" ("Riteriai")
	VšĮ futbolo klubas "Trivartis"
	VŠĮ Vilniaus dailės akademijos futbolo klubas (VDA)
	VŠĮ Futbolo klubas „Vilnius“
	Futbolo klubas "Viltis"
	Asociacija Futbolo Klubas "Vingis"
	VŠĮ "FK Vilniaus Vytis"
	Asociacija "FC Vova"
	VšĮ "Žalgirietis"
	VŠĮ futbolo klubas „Žalgiris“
	Asociacija "Vilniaus moterų FK Žalgiris"
	VšĮ A. Narbekovo futbolo akademija
	VšĮ Merginų futbolo akademija Bitės
	VšĮ Ateities perlai
	VŠĮ futbolo mokykla „Nikė“
Prezidentas: Deividas Šemberas. Valdyba: Laurynas Aržuolaitis, Evaldas Gelumbauskas, Mindaugas Kasperūnas, Marijus Rimas, Domantas Savičius, Artūras Žarnovskis, Paulius Sakalis.
Atnaujinta

Futbolas Vilniuje yra labai populiarus, yra daug klubų, daug aikščių, atstumai tarp dalyvių nedideli. VRFS sudaro 56 klubai Vilniaus regione ir 4000 dalyvių bei 5000 vaikų, kurie žaidžia futbolą. Per metus VRFS varžybose sužaidžiama apie 3000 rungtynių.https://www.lrt.lt/naujienos/sportas/10/1089822/lff-maistininkas-paulius-malzinskas-sulauke-vilniaus-regiono-pasitikejimo-ir-lieka-prezidentu A lygoje Vilnių atstovauja vienas iš stipriausių Lietuvos klubų FK Žalgiris, bei šį sezoną iš Trakų persikėlę FK Riteriai. Pirmojoje lygoje žaidžia 4 Vilniaus komandos, o antrojoje - 3.

Nuo 2012 metų VRFS prezidentu buvo Paulius Malžinskas, tačiau po konfliktų su Lietuvos futbolo federacijos vadovybe, 2019 m. buvo suspenduotas iš LFF VK, o  buvo pašalintas iš LFF dvejiems metams.https://lff.lt/news/11574/lff-etikos-komiteto-sprendimas-del-vrfs-prezidento-pauliaus-malzinsko/  atsistatydino iš VRFS prezidento pareigų.https://www.sportas.lt/naujiena/423265/p-malzinskas-traukiasi-is-vrfs Naujuoju prezidentu  buvo išrinktas Deividas Šemberas.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/oficialu-d-semberas-vadovaus-vilniaus-futbolui-gaus-vieta-lff-vykdomajame-komitete-24-1463654

Nuo 2012 metų VRFS prezidentu buvo Paulius Malžinskas, tačiau po konfliktų su Lietuvos futbolo federacijos vadovybe, 2019 m. buvo suspenduotas iš LFF VK, o buvo pašalintas iš LFF dvejiems metams. atsistatydino iš VRFS prezidento pareigų. Naujuoju prezidentu buvo išrinktas Deividas Šemberas.

Šiame poste D. Šemberas pakeis iki tol asociacijai vadovavusį Paulių Malžinską. Tapęs VRFS prezidentu D. Šemberas taip pat tampa ir Lietuvos futbolo federacijos (LFF) Vykdomojo komiteto nariu.
Kaip skelbia VRFS, balsavime iš viso dalyvavo 42 nariai, o jų balsai pasiskirstė taip:
- Už – 34 balsai;
- Prieš – 6 balsai;
- Negaliojantys – 2 balsai;
Taip pat buvo renkama ir naujoji VRFS valdyba. Asociacija praneša, jog pirmajame balsavimo etape buvo išrinkti šeši valdybos nariai – Laurynas Aržuolaitis, Evaldas Gelumbauskas, Mindaugas Kasperūnas, Marijus Rimas, Domantas Savičius ir Artūras Žarnovskis.
Septintas ir paskutinis valdybos narys bus išrinktas antradienį, antrame etape dalyvaus visi ir pirmame rinkimų ture dalyvavę, tačiau į valdybą nepatekę kandidatai.
Išrinktu valdybos nariu taps daugiausiai balsų sulaukęs kandidatas.


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0029.jsonl--Q3228960--Vilniaus rajono futbolo sąjunga-2--lt-0029-118

Lietuvos futbolo sistema


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0029.jsonl--Q3228960--Vilniaus rajono futbolo sąjunga-2--lt-0029-119

Lietuvos futbolo sistema


final-lid-disam-match/mega-cliqa-0029.jsonl--Q3228960--Vilniaus rajono futbolo sąjunga-2--lt-0029-116

Lietuvos futbolo sistema

VĮ "A Komanda" ("Advoco")
	VŠĮ "Alternatyvus futbolo klubas" (AFK)
	VŠĮ “AFK“ ("Aktas")
	Sporto klubas “Arpas“
	VšĮ Futbolo mokykla „Ateitis“
	Vilniaus raj. SK "Ave.Ko."
	VšĮ FK “Bekentas“
	VŠĮ ”Baltijos Futbolo Akademija”
	VO FK “Futbolo zona“ ("Fakyrai")
	"FK Gariūnai" VŠĮ
	VŠĮ "Gedimino sapnas" ("Geležinis Vilkas")
	VŠĮ futbolo klubas "Granitas"
	VŠĮ "Gravelita" ("Imperialas")
	Asociacija FK "Katastrofa"
	Lietuvos Medikų Futbolo Asociacija ("Kruša")
	VĮ "FK Lentvaris"
	VŠĮ "Gerumo Lietus" (FM "Audra")
	VŠĮ FK “Mažoji statyba“
	VŠĮ „P. Gloso sporto klubas“ ("FK Medžiai")
	VŠĮ "Vilniaus FK Kreontas"
	VŠĮ "Darius ir Girėnas" ("JL Stars")
	Sporto klubas "Navigatoriai"
	Nemenčinės SK „Nemenčinė“
	Futbolo klubas “Nerealas“
	VšĮ “Bastai“ ("Olimpija")
	Asociacija “FK Ozo tapyrai“ ("Ozas")
	VŠĮ "Šešiolika" ("Paberžio FK")
	SŽK "Pabradė"
	VĮ "FK Panerys"
	FK sirgalių klubas "Pirmyn, Žaliai Balti" ("Pietų IV")
	VšĮ "Vaikų akademija" (PILK)
	VšĮ  "Prelegentai"
	VŠĮ FK "Reaktyvas"
	VŠĮ Futbolo teisėjų klubas "Refas"
	Asociacija "FK Viesulas"
	Sporto ir futbolo klubas "Rotalis"
	Sporto ir laisvalaikio klubas "Salininkai"
	VŠĮ "Futbolo klubas Seimas"
	VŠĮ "SFL"
	Sporto klubas "FKK Spartakas"
	Asociacija futbolo klubas “Stickers“
	Futbolo klubas "Raudona juoda" (TEC)
	VŠĮ “F.K.Tera”
	VšĮ "Mantastika" ("Top Kickers")
	Trakų raj. Vaikų ir jaunimo FK "Trakai"
	VšĮ "Trakų futbolo klubas" ("Riteriai")
	VšĮ futbolo klubas "Trivartis"
	VŠĮ Vilniaus dailės akademijos futbolo klubas (VDA)
	VŠĮ Futbolo klubas „Vilnius“
	Futbolo klubas "Viltis"
	Asociacija Futbolo Klubas "Vingis"
	VŠĮ "FK Vilniaus Vytis"
	Asociacija "FC Vova"
	VšĮ "Žalgirietis"
	VŠĮ futbolo klubas „Žalgiris“
	Asociacija "Vilniaus moterų FK Žalgiris"
	VšĮ A. Narbekovo futbolo akademija
	VšĮ Merginų futbolo akademija Bitės
	VšĮ Ateities perlai
	VŠĮ futbolo mokykla „Nikė“
Prezidentas: Deividas Šemberas. Valdyba: Laurynas Aržuolaitis, Evaldas Gelumbauskas, Mindaugas Kasperūnas, Marijus Rimas, Domantas Savičius, Artūras Žarnovskis, Paulius Sakalis.
Atnaujinta


Lietuvos futbolo sistema

 2015 m.
Po lažybų skandalų iš A lygos buvo pašalinti FK Klaipėdos Granitas ir FK Kruoja Pakruojis.

 2019 m.
Po sezono pabaigos, dėl manipuliavimo varžybų rezultatais, FK Atlantas Klaipėda ir FK Palanga buvo pašalinti iš A lygos.https://lff.lt/news/9419/fk-atlantas-ir-fk-palanga-del-manipuliavimo-rezultatais-yra-salinami-is-a-lygos/

 2021 m.
FK Jonava užėmė 3-ą vietą 2020 m. Pirmoje lygoje ir tapo viena iš 4 komandų, kurios sportiniu principu iškovojo teisę kilti į A lygą. Tačiau licencijavimosi proceso metu FK Jonavai licencija nebuvo suteikta net ir po apeliacijos ir po prašymo dalyvauti išimties tvarka. Viena pagrindinių LFF įvardytų priežasčių, dėl ko A lygos licencija klubui nebuvo suteikta, buvo sutartų rungtynių problema.
Po praėjusio sezono pabaigos FK Jonavai buvo iškelti kaltinimai dėl sutartų rungtynių ir perduoti teisėsaugai. Kai kurie kaltinimai buvo atmesti, tačiau dėl trijų galimai sutartų rungtynių buvo pritaikytos nuobaudos klubui bei trims žaidėjams.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/paskutines-minutes-sprendimas-pro-galines-duris-i-a-lyga-ileista-dainava-24-1459806 FK Jonava apeliavo, tačiau licencijavimosi į A lygą metu kaltinimai galiojo. LFF taip pat pranešė raštu įspėjusi FK Jonava vadovus apie naujojo klubo trenerio Dragano Džurdževičiaus praeitį Tailande, kur jo vadovaujamas klubas buvo kaltinamas sutartų rungtynių organizavimu.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/lff-vadovas-issamiai-apie-8-4-mln-euru-biudzeta-ir-kova-del-vietos-a-lygoje-24-1458400?
Tokiu būdu, likus mažiau nei porai savaičių iki sezono starto, paskutinę, dešimtąją, vietą A lygoje užėmė šeštąją vietą praėjusiame sezone užėmusi Alytaus DFK „Dainava“.

Po  vykusių rungtynių tarp FK Šilo ir FK Jonavos, LFF gavo anoniminį pranešimą, kuriame buvo išreikštas susirūpinimas dėl galimai sutartų rungtynių. Nenustačius manipuliacinių aplinkybių, po savaitės tyrimas buvo pabaigtas.https://lff.lt/news/12089/pranesimas-del-lff-i-lygos-rungtyniu-tarp-fk-silo-ir-fk-jonavos-komandu/

2021 m. spalio 17 d. elektroniniu paštu buvo gautas anonimiškas pranešimas apie dviejų FK Banga žaidėjų įtartiną žaidimą ir galimas manipuliacijas bei sutartas rungtynes.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/laiskas-sudrumste-vandeni-i-gargzdus-atsirita-itarimu-banga-24-1583684 LFF nedelsiant pradėjo tyrimą ir pranešė policijai.https://remonews.com/lietuva/laiskas-supainiojo-vandeni-gargzduose-kyla-itarimu-banga-sportas/ Klubas išplatino pranešimą kad „Tiek klubas, tiek jame žaidžiantys futbolininkai yra už sąžiningą žaidimą“.http://www.fkbanga.lt/archives/5042 Tolimesnių pranešimų nebuvo

2021 m. spalio 17 d. elektroniniu paštu buvo gautas anonimiškas pranešimas apie dviejų FK Banga žaidėjų įtartiną žaidimą ir galimas manipuliacijas bei sutartas rungtynes. LFF nedelsiant pradėjo tyrimą ir pranešė policijai. Klubas išplatino pranešimą kad „Tiek klubas, tiek jame žaidžiantys futbolininkai yra už sąžiningą žaidimą“. Tolimesnių pranešimų nebuvo.


Lietuvos futbolo sistema


Vadaktų Šv. Agotos bažnyčia

Vadaktų Šv. Agotos bažnyčia – katalikų bažnyčia, stovinti Radviliškio rajone, Vadaktų miestelyje, prie kelio . Turi klasicizmo bruožų.
thumb|220px|left|Bažnyčios interjeras
left|220px|thumb||Liutkevičių šeimos mauzoliejus bažnyčios šventoriuje 2018 m.

2016 m. rugsėjo 19 d. ant Vadaktų bažnyčios fasado, dalyvaujant lietuvių ir lenkų delegacijoms, atidengta memorialinė lenta lenkų rašytojui Henrikui Senkevičiui. Būtent čia garsus rašytojas gyveno, kūrė, tad jo garbei ant bažnyčios atidengta ir mirties metinėms skirta atminimo lenta.

Obchody Roku Henryka Sienkiewicza na Laudzie
Historyczna kraina Lauda, tak barwnie opisana w początkowych rozdziałach powieści Henryka Sienkiewicza "Potop", rozciąga się na północ od Kowna w kierunku Poniewieża po obu stronach rzeki Niewiaży. Jest to kraina stanowiąca wschodnią część Żmudzi, niegdyś silnie zdominowana przez żywioł polski: przed wojną szacowano ludność polskojęzyczną w takich "sienkiewiczowskich" miejscowościach jak Krakinów, Mitruny, Pacunele, Wodokty na około 80-90 proc.
Według historyków byli to prawdopodobnie potomkowie osadników z Podlasia, choć nazwiska laudańskiej szlachty – Butrymowie, Gasztowtowie czy Stakjanowie uwiecznione w "Potopie" wskazują także na pochodzenie litewskie. W połowie XIX w., gdy kształtował się litewski ruch narodowy, nazwą Lauda objęto szerszy polskojęzyczny obszar Kowieńszczyzny, z takimi miastami jak Kiejdany, Upita, czy związane z rodziną Czesława Miłosza – Wędziagoła, Opitołoki, Szetejnie.
Przez środek krainy przepływa niewielka rzeczka Lauda, od której cały obszar bierze swoją nazwę, choć etymologia ludowa wywodzi ją od łacińskiego słowa "laudare", czyli "chwalić", bo "chwała oręża" chorągwi laudańskich była słynna w Rzeczypospolitej i jak pisał Sienkiewicz: "W ogóle szlachta to była wojenna i w zawodzie rycerskim szczególnie rozmiłowana".
Legendę Laudy stworzył pisarz, który z Litwą był związany w wieloraki sposób: niektóre źródła, w tym autor noty w Słowniku Biograficznym, znany historyk literatury – profesor Henryk Markiewicz, mówią o pochodzeniu powieściopisarza od litewskich Tatarów, zwanych Lipkami. Na sympatie litewskie wskazuje wybór przez Sienkiewicza pseudonimu "Litwos".
Związki pisarza z Litwą pogłębiło na pewno małżeństwo w roku 1881 z Marią Szetkiewiczówną, córką Kazimierza Szetkiewicza, niegdyś właściciela Hanuszyszek w powiecie trockim, które stracił za udział w Powstaniu Styczniowym. Ojciec Marii początkowo był przeciwny małżeństwu, zapewne nie o takim zięciu dla swej córki marzył ziemianin z Litwy: Sienkiewicz miał opinię lekkoducha, w dodatku zawód literata nie gwarantował nowej rodzinie stabilizacji finansowej. Jednak rodziców Marii przekonało prawdziwe uczucie, jakie ich córka żywiła względem Sienkiewicza. I rzeczywiście, małżeństwo było szczęśliwe, choć trwało bardzo krótko, zaledwie pięć lat – Maria zmarła na gruźlicę w 1885 r., wcześniej wydawszy na świat syna Henryka Józefa (ur. 1882) i córkę Jadwigę (ur. 1883). Były to zresztą jedyne dzieci pisarza, gdyż z dwóch kolejnych związków małżeńskich Sienkiewicz nie miał potomstwa.
Czy Sienkiewicz był na Laudzie?
Choć wydaje się to nieprawdopodobne, znawcy biografii pisarza twierdzą, że nie ma na to żadnych dowodów, trudno umiejscowić pobyt pisarza w Kalendarium życia stworzonym przez sienkiewiczologów, nie ma także żadnej wzmianki w listach, choć oczywiście korespondencja pisarza nie zachowała się w komplecie.
Z "Pamiętnika" Marii Szetkiewiczówny, który pisała jako nastolatka od piętnastego do dziewiętnastego roku życia, wiadomo, że Szetkiewiczowie bywali na Litwie, a Maria spędzała tam wakacje (notabene dorastająca panienka o intelektualnych ambicjach Litwy nie lubiła, nudziła się tam okrutnie i tęskniła za Warszawą). Rodzina Szetkiewiczów była spokrewniona z Bystramami z Bystrampola, dlatego właśnie pałac w Bystrampolu pod Poniewieżem na Laudzie podaje się jako jedno z prawdopodobnych miejsc pobytu pisarza. Inne – to majątek Blinstrubiszki koło Rosień na Żmudzi, należący do rodziny Janczewskich (żoną prof. Edwarda Janczewskiego była Jadwiga z Szetkiewiczów, siostra Marii) oraz majątek Rady koło Upity, należący do malarza Romana Szwoynickiego, z którym pisarz się przyjaźnił.
Wydaje się jednak mało prawdopodobne, że Sienkiewicz nie bywał na Litwie, tak przekonująco opisał laudańskie zaścianki i zamieszkującą w nich szlachtę. Ale równie możliwe, że swą wiedzę czerpał z opowieści teścia. Kazimierz Szetkiewicz, ziemianin, który po stracie majątku mieszkał wraz z rodziną w Warszawie, zapewne z wielką nostalgią wspominał ukochaną Litwę, idealizował ją w opowiadaniach, starał się zachować w pamięci dawne jej dzieje i zwyczaje. A że był znakomitym gawędziarzem, okraszał je anegdotami i tutejszymi powiedzonkami. To prawdopodobnie Szetkiewicz jest pierwowzorem Jana Onufrego Zagłoby w "Trylogii".
Na współczesnej Laudzie
Trudno byłoby wybrać lepsze miejsce do obchodów setnej rocznicy śmierci Henryka Sienkiewicza (lata życia pisarza: 1846-1916) niż Lauda. Warto zauważyć, że w tym roku przypada także 130. rocznica wydania książkowego "Potopu" (rok 1886). Po sukcesie "Ogniem i mieczem" powieść ukazywała się w odcinkach równocześnie w trzech zaborach: publikowało ją warszawskie "Słowo", krakowski "Czas" i "Kurier Poznański". Pisanie powieści – pierwszy odcinek ukazał się na Boże Narodzenie roku 1884 – pokrywa się w biografii Sienkiewicza z bolesnym okresem: chorobą żony. Pisarz, jak wspomina teściowa, pielęgnował żonę z "troskliwością i czułością", wożąc ją po zagranicznych sanatoriach; niestety ukochana Maria zmarła w październiku 1885 r. w wieku zaledwie 31 lat.
Lauda – to kraj nizinny, poprzecinany niewielkimi dopływami rzeki Niewiaży.
Uczestnicy wyprawy na Laudę podążyli literackim szlakiem laudańskich zaścianków, a jest ich tutaj niemało: przede wszystkim słynne Wodokty, gdzie pisarz umieścił dwór Oleńki Billewiczówny (w rzeczywistości w Wodoktach można odnaleźć na niewielkim wzgórzu, oddalonym kilkaset metrów od głównej drogi, ruiny dworu Lutkiewiczów); Pacunele, gdzie w dworze Pakosza Gasztowta trzy panny Pakoszówny, słynne z urody pacunelki wzięły chorego Michała Wołodyjowskiego "pod czułą opiekę i poprzysięgły tak sławnego kawalera do pierwotnego zdrowia doprowadzić"; Mitruny – do których urządzono słynną sannę Kmicica z Oleńką przez "ciemny bór, który stał głuchy, sędziwy i cichy, jakby spał pod obfitą okiścią" (dziś można oglądać w Mitrunach ruiny XIX-wiecznego neogotyckiego pałacu Sawickich); Wołmontowicze Butrymów spalone przez Kmicica w odwecie za wymordowanie "kompanionów" w karczmie Doły; Lubicz, gdzie Kmicic uprowadził Oleńkę i gdzie miał miejsce pojedynek starosty orszańskiego z Wołodyjowskim; i wreszcie Upita – okrzyk Soroki: "Upita się pali; biją się!" przerwał sannę zakochanej pary; przy końcu zaś powieści w kościele w Upicie odbywa się słynna scena rehabilitacji Kmicica. Owocem jubileuszowych uroczystości będzie także wyznaczenie szlaku Henryka Sienkiewicza.
Jak wygląda Lauda współcześnie? Dawna Lauda była zapewne znacznie bardziej zalesiona. Dziś rozległe pola, jednolicie obsiane, ciągną się po horyzont, nie przecinają ich barwne wstęgi miedz. Komasacje gruntów w czasach komunizmu poczyniły największe spustoszenie w krajobrazie. Wsie wyglądają miejscami na dość wyludnione, niektóre wprost w całości zniknęły z map. Podobnie jest z siedzibami ziemiańskimi, które po ucieczce właścicieli po wojnie do Polski lub po wyprowadzeniu się do miast, by uniknąć szykan, po prostu zrównano z ziemią. Czasem wśród rozległych pól stoi grupa starych drzew, najczęściej na niewielkim wzgórzu – to miejsca po dawnych dworach: można jeszcze odtworzyć aleję dojazdową, a wśród krzaków natknąć się na fundamenty domu lub zarośnięte stosy cegieł.
Ale mimo to Lauda ma w sobie wiele uroku – niektóre wsie zachowały jeszcze stare drewniane domostwa, czasem można natknąć się na duży dwór z łamanym dachem, w miasteczkach stoją drewniane kościoły, najczęściej z pięknie odrestaurowanymi wnętrzami. Największy zachwyt budzą jednak przydrożne krzyże, tak wymyślnie rzeźbione jakby rzeźbiarze przez wieki rywalizowali ze sobą. Na cmentarzach można znaleźć nagrobki z nazwiskami laudańskich rodów uwiecznionych w "Potopie": "W Wołmontowiczach na dobrej glebie rolili się Butrymowie, najdłuższe chłopy z całej Laudy, słynni z małomówności i ciężkiej ręki, (...) ziemię w Drożejkanach i Mozgach uprawiali liczni Domaszewicze, słynni myśliwi; ci puszczą Zielonką aż do Wiłkomierza tropem niedźwiedzim chadzali. Gasztowtowie siedzieli w Pacunelach; panny ich słynęły pięknością, tak iż w końcu wszystkie gładkie dziewczęta w okolicy Krakinowa, Poniewieża i Upity pacunelkami nazywano. Sołłuhubowie Mali byli bogaci w konie i bydło wyborne...".
Niektórych potomków z tych historycznych rodów spotkaliśmy na uroczystościach w Wodoktach, a uczestnik naszej wyprawy pan Lechomir Domaszewicz, obecnie mieszkający w Warszawie, poznał swojego dalekiego krewnego o nazwisku Butrym.
Wielką przyjemność koneserom urody ziemi litewskiej sprawił przejazd dawnym gościńcem krakinowskim wzdłuż Niewiaży z Krakinowa do Kiejdan. Rzeka cały czas meandruje wzdłuż drogi, to zbliżając się, to chowając za kępami drzew. Jak pisał książę Mieczysław Jałowiecki: "Co mogą być warci ludzie, którzy nie zaznali rozkoszy przejażdżki pięknym gościńcem krakinowskim w powozie lub żółtej kałamaszce, zaprzęgniętej w czwórkę lub parę dobranych kasztanów, którzy w swym życiu nie pijali starki montwiłłówki, nie zaznali smaku kołdunów lub chłodnika obficie okraszonego szyjkami rakowymi. Tacy ludzie nie zaznali prawdziwego życia, jak nie zaznali i jego piękna" ("Zmierzch Imperium i inne wspomnienia", Warszawa 2015).
Uroczystości setnej rocznicy śmierci Jubilata
Główne uroczystości jubileuszowe odbywały się w Billewiczowskich Wodoktach. W poniedziałek, 19 września 2016 r. po Mszy świętej za duszę Henryka Sienkiewicza odsłonięto na zewnętrznej ścianie kościoła dwujęzyczną tablicę z napisem:
"Piewcy dziejów Laudy – Henrykowi Sienkiewiczowi, pisarzowi nobliście, w setną rocznicę śmierci – Litwini i Polacy" (w wersji litewskiej widnieje podpis: Polacy i Litwini). Tablicę ufundowało Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego RP i Muzeum Narodowe w Kielcach.
W uroczystości wzięli udział poza gośćmi z Polski i Sejn także przedstawiciele Związku Polaków z Wędziagoły i Kiejdan. Stronę litewską reprezentowały miejscowe władze: Radziwiliszek (Radviliškis) w osobie mera Antanasa Čepononisa i wicemera Kazimierasa Augulisa, Wodokt (Vadaktai) oraz Szczedrobowa (Sidabravas) w osobie wójta Vidmantasa Blužasa. Mszy św. w Wodoktach, koncelebrowanej przez księży z Polski i Litwy, przewodniczył biskup szawelski Eugenijus Bartulis. Następnie goście z Polski i mieszkańcy Laudy zasadzili w dolinie za Domem Kultury w Wodoktach sto dębów, tworząc Park Przyjaźni Polsko-Litewskiej.
Po południu rozpoczęło się dwudniowe sympozjum w Domu Kultury. Nie można było zakrzyknąć jak miecznik rosieński pan Tomasz w Wodoktach, że "Cała Upita do nas wali!", jednak wykłady wygłaszane głównie w języku polskim i streszczane na litewski wzbudziły pewne zainteresowanie miejscowej ludności, szczególnie starszej polskiego pochodzenia. Nie brakło jednak także litewskiej młodzieży szkolnej, co tym bardziej cieszyło. Sienkiewicz jest na współczesnej Litwie autorem mało znanym, bo po wojnie "Trylogia" w języku litewskim nie była wznawiana (pierwsze niefortunne, przetłumaczone przez emigranta z Litwy dość archaicznym językiem wydanie litewskie z roku 1900 nie spopularyzowało Sienkiewicza, dopiero przed samą wojną, w latach 1936-1938 ukazała się poprawna literacko litewska wersja "Trylogii").
I tak jak może kiedyś Sienkiewicz "przy wincie" słuchał barwnych opowieści swojego teścia o Laudzie, tak obecnie mieszkańcy Laudy słuchali bogato ilustrowanych referatów o miejscu urodzenia noblisty w Woli Okrzejskiej (wykład dyr. Muzeum Macieja Cybulskiego); podążali szlakiem "Ogniem i mieczem" i "Pana Wołodyjowskiego" po Ukrainie (wykład prof. Jarosława Komorowskiego z Instytutu Sztuki PAN oraz Mariusza Olbromskiego – dyrektora Muzeum Iwaszkiewiczów w Stawisku), a Stanisław Zawodnik ze Stowarzyszenia Polskiego w Genewie zabrał nas nawet w daleką podróż do Szwajcarii, gdzie w miejscowości Vevey pod Lozanną pisarz zakończył życie. Dr Katarzyna Buczek z Uniwersytetu Warszawskiego przeanalizowała, co jadano w "Trylogii" (wykład "Pieczeń z suhaka i suszone wiśnie, czyli "Trylogia" od kuchni"). Okazało się, że Sienkiewicz dokładniej opisał to, co pito na ucztach, niż co jadano, a tytułowy suhak – to antylopa stepowa występująca niegdyś na Ukrainie.
Duże poruszenie na sali wśród obecnych mieszkańców wywołał wykład dyrektor Muzeum Sienkiewicza w Oblęgorku Agnieszki Kowalskiej-Lasek, która zaprezentowała fotografie ze szkatułki ofiarowanej pisarzowi przez mieszkańców Laudy w 1900 roku, a przedstawiające m. in. Birże, Upitę, Kiejdany, Wodokty, Mitruny, Krakinów, Wołmontowicze i Pacunele. Zbiór 30 fotografii kończy "adres" z podpisami osób, które te fotografie podarowały; wiele nazwisk tam figurujących to najpewniej przodkowie obecnych słuchaczy. Całość zdygitalizowana na płycie została przekazana do Domu Kultury w Wodoktach.
Wymieniłam tylko niektóre z referatów wygłaszanych przez znakomitych prelegentów – było ich znacznie więcej. Wśród uczestników sympozjum rozdano okolicznościowe koperty ze stemplem "Sienkiewiczowskiej Poczty Rocznicowej" – jest ich tylko kilkadziesiąt i zapewne kiedyś będą stanowiły rarytas kolekcjonerski.
Ale najbardziej w pamięci uczestników wyprawy na Laudę pozostają wieczory spędzane w Domu Kultury w Szczedrobowie (Sidabravas), który użyczył nam gościny. Codziennie po kolacji mogliśmy podziwiać występy miejscowych grup folklorystycznych (najbardziej ujął wszystkich instrumentalny zespół starszych pań z Pacuneli), posłuchać utworów fortepianowych Ogińskiego i Moniuszki w wykonaniu pianisty z Wilna Andrzeja Pileckiego. Był też czas na rozmowy z przewodnikiem i historykiem Petrasem Juknevičiusem i miejscowymi Polakami, którzy wnikliwym badaczom Laudy opowiadali o dawnych polskich dworach Narbuttów, Lutkiewiczów czy Piotrowskich, dziś już nieistniejących, dokładnie sytuując je na współczesnych mapach.
W naszych wieczorach uczestniczyli także przedstawiciele litewskich władz samorządowych, otaczając naszą grupę opieką. Okazuje się, że łatwiej budować porozumienie polsko-litewskie na szczeblu lokalnym, bo wzajemne uprzedzenia między politykami naszych krajów tutaj nie budzą emocji, a miejscowi włodarze widzą korzyści z kontaktów z Polakami.
Po rozmowie z księdzem proboszczem z Wodoktów, który przedstawił prośbę parafii o pomoc w wykonaniu nowego dzwonu dla kościoła (obecny dzwon jest pęknięty), zawiązał się spontanicznie komitet ufundowania dzwonu, na czele którego stanął pan Lechomir Domaszewicz z Warszawy, którego rodzina pochodzi z Laudy, a on sam został ochrzczony w kościele w Krakinowie. W dodatku jego przodek, Jan, był ludwisarzem na Litwie i w 1698 r. (!) wykonał dzwon dla kościoła farnego w Kazimierzu Dolnym. Trudno więc o bardziej zaszczytną osobę przewodniczącego. Dzwon będzie nosił imię "Henryk" i – jak zaznaczył pan Domaszewicz – będzie "dzwonił po polsku i po litewsku" na chwałę Laudzie, a ludziom ku pokrzepieniu serc.
Z kronikarskiego obowiązku chciałabym wymienić współorganizatorów uroczystości: ze strony polskiej – to Fundacja "Pomoc Polakom na Wschodzie" i Sejneńskie Towarzystwo Opieki nad Zabytkami, a ze strony litewskiej: władze rejonu radziwiliskiego (Radviliškis) i władze gminy Szczedrobowo (Sidabravas). Patronat honorowy objął Marszałek Senatu Rzeczypospolitej Polskiej Stanisław Karczewski. Inicjatorem zorganizowania uroczystości setnej rocznicy śmierci Henryka Sienkiewicza na Laudzie i umieszczenia pamiątkowej tablicy w Wodoktach był dr Jan Skłodowski.
komentarze (Aby komentować musisz być zarejestrowanym użytkownikiem - zarejestruj się lub zaloguj)
W ostatnim numerze
NARODZIŁ SIĘ NAM ZBAWICIEL
ŻEGNAJ, "MAGAZYNIE"!
POLITYKA
2022 – ROKIEM WANDY RUTKIEWICZ
LITERATURA
NA FALI WSPOMNIEŃ
XVII TOM "KRESOWEJ ATLANTYDY"
WŚRÓD POLONII ŚWIATA
RODAKÓW LOS NIEZŁOMNY
MĄDROŚĆ LUDZKA SIĘ KŁANIA
Nasza księgarnia
prześlij swojeStare fotografie
Wiadomości (wp.pl)
Czechy poszły krok dalej. "Referendum o Kralovcu" przed ambasadą Rosji
Czechy zareagowały na rosyjskie "referenda" w Ukrainie i przeprowadzili w poniedziałek swoją akcję przed ambasadą Rosji w Pradze. W przeprowadzonym przez Czechy referendum jednoznacznie opowiedziano się za przyłączeniem Kralovca, czyli Kaliningradu, do Czech.
Zmasowany atak na Ukrainę. Jest obietnica z USA
- Ukrainy nie da się zastraszyć, tylko jeszcze bardziej zjednoczyć. Ukrainy nie da się zatrzymać, tylko jeszcze bardziej przekonać, że terrorystów trzeba unieszkodliwić - przekazał prezydent Wołodymyr Zełenski, komentując zmasowany atak rakietowy Rosji na swój kraj. Nazwał go aktem terroryzmu. Ukraiński przywódca zdradził również, że rozmawiał z prezydentem USA Joe Bidenem o obronie powietrznej. Amerykański przywódca obiecał, że USA będą nadal dostarczały Ukrainie sprzęt, którego potrzebuje do obrony, w tym zaawansowane systemy obrony powietrznej.
Zmasowany atak na Ukrainę. Jest obietnica z USA [RELACJA NA ŻYWO]
Poniedziałek to 229. dzień rosyjskiej inwazji. - Ukrainy nie da się zastraszyć, tylko jeszcze bardziej zjednoczyć. Ukrainy nie da się zatrzymać, tylko jeszcze bardziej przekonać, że terrorystów trzeba unieszkodliwić - przekazał prezydent Wołodymyr Zełenski, komentując zmasowany atak rakietowy Rosji na swój kraj. Nazwał go aktem terroryzmu. Ukraiński przywódca zdradził również, że rozmawiał z prezydentem USA Joe Bidenem o obronie powietrznej. Amerykański przywódca obiecał, że USA będą nadal dostarczały Ukrainie sprzęt, którego potrzebuje do obrony, w tym zaawansowane systemy obrony powietrznej. Śledź na żywo relację Wirtualnej Polski.


Vadaktų Šv. Agotos bažnyčia

2013 m. gegužės 22 d. pavogtas bronzinis Šv. Agotos bažnyčios varpinės varpas (nulietas 1883 m.). Varpas buvo sudaužytas į smulkias dalis ir parduotas metalo laužo supirktuvėje.Istorinį Šv. Agotos bažnyčios varpą vagys sudaužė ir pardavė metalo laužo supirktuvėje,https://www.delfi.lt/news/daily/crime/istorini-sv-agotos-baznycios-varpa-vagys-sudauze-ir-pardave-metalo-lauzo-supirktuveje.d?id=63791550Iš Vadaktų bažnyčios dingo 1883 metais išlietas varpas, https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/nusikaltimaiirnelaimes/is-vadalku-baznycios-dingo-1883-metais-islietas-varpas-59-338506?copied Naują varpą 2018 m. miesteliui padovanojo Lenkija. Ant bronzinio, 420 kg sveriančio varpo išlieta ir Krekenavoje esančio, stebuklingomis galiomis garsėjančio Dievo Motinos paveikslo kopija. Varpo dovanojimo akte rašoma, kad lėšos, skirtos varpo gamybai, buvo suaukotos lenkų visuomenės, gamybą parėmė ir Lenkijos tautinis fondas. Varpas kol kas vadinamas rašytojo, Nobelio premijos laureato Henriko Senkevičiaus vardu – Henrykas, vėliau jis bus pašventintas Jono Pauliaus II vardu.


Vadaktų Šv. Agotos bažnyčia

2013 m. gegužės 22 d. pavogtas bronzinis Šv. Agotos bažnyčios varpinės varpas (nulietas 1883 m.). Varpas buvo sudaužytas į smulkias dalis ir parduotas metalo laužo supirktuvėje.Istorinį Šv. Agotos bažnyčios varpą vagys sudaužė ir pardavė metalo laužo supirktuvėje,https://www.delfi.lt/news/daily/crime/istorini-sv-agotos-baznycios-varpa-vagys-sudauze-ir-pardave-metalo-lauzo-supirktuveje.d?id=63791550Iš Vadaktų bažnyčios dingo 1883 metais išlietas varpas, https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/nusikaltimaiirnelaimes/is-vadalku-baznycios-dingo-1883-metais-islietas-varpas-59-338506?copied Naują varpą 2018 m. miesteliui padovanojo Lenkija. Ant bronzinio, 420 kg sveriančio varpo išlieta ir Krekenavoje esančio, stebuklingomis galiomis garsėjančio Dievo Motinos paveikslo kopija. Varpo dovanojimo akte rašoma, kad lėšos, skirtos varpo gamybai, buvo suaukotos lenkų visuomenės, gamybą parėmė ir Lenkijos tautinis fondas. Varpas kol kas vadinamas rašytojo, Nobelio premijos laureato Henriko Senkevičiaus vardu – Henrykas, vėliau jis bus pašventintas Jono Pauliaus II vardu. Varpą puošia užrašas lietuvių ir lenkų kalbomis: „Henryko Sienkiewicziaus – Laudos praeities dainiaus atminčiai. Abiejų valstybių atgimimo šimtmečiui. Lenkai-lietuviai. Skambinu širdžių tvirtybei – Henryk.“Vadaktų bažnyčios varpinėje suskambo naujasis varpas, http://www.radviliskiokrastas.lt/%ef%bb%bfvadaktu-baznycios-varpineje-suskambo-naujasis-varpas/Į Vadaktus parvežtas lenkų dovanotas varpas „Henrikas“, http://siauliuvyskupija.lt/34454-2/ Įdomu, jog spontaniškai susibūrusiam komitetui dėl naujo varpo bažnyčiai dovanojimo, vadovavo Lechomiras Domaševičius (Lechomir Domaszewicz) iš Varšuvos. Jo giminė kilusi iš istorinio Liaudos regiono, o jis pats buvo pakrikštytas Krekenavos bažnyčioje. Vienas jo protėvių Jonas Domaševičius šaltiniuose minimas kaip varpų liejikas Lietuvoje. Žinoma, kad šis asmuo 1698 m. nuliejo varpą Žemutinio Kazimiero (Kazimierz Dolny) bažnyčiai Lenkijoje.Giebułtowicz D., W Billewiczowskich Wodoktach, http://www.magwil.lt/material,w-billewiczowskich-wodoktach,329.html


Linfield FC

Belfasto „Linfield“ – Šiaurės Airijos futbolo klubas iš Belfasto. Vienas stipriausių šalies klubų.

Klubą 1886 m. įkūrė Linfildo malūno darbininkai. 1889 m. ekipa žaidė pirmąsias FA taurės rungtynes.

Klubo komanda dažnai dalyvauja Europos klubų varžybose. Didžiausias jų pasiekimas – Europos taurės ketvirtfinalis 1967 metais, kur rezultatu 2:3 pralaimėta Sofijos CSKA klubui.

 Čempionų lyga: kova prieš FK Žalgiris
2021/22 m. čempionų lygos atrankoje susitiko su Vilniaus „Žalgiriu“.sportas.lt: Paaiškėjo „Žalgirio“ varžovai 2021 m. liepos 6 d. Vilniuje pralaimėjo rezultatu 1:3.sportas.lt: Žalgiris 3:1 LinfieldSoccerway: Žalgiris 3:1 Linfield Atsakomosios rungtynės įvyko 2021 m. liepos 13 d. Šiaurės Airijoje. Jose žalgiriečiai nugalėjo rezultatu 2:1.sportas.lt: Žalgirio pergalė Galutinis dviejų rungtynių rezultatas buvo 5:2 FK Žalgiris naudai ir Lietuvos klubas pateko į antrą etapą.Soccerway: Linfield 1:2 Žalgiri


Linfield FC


Artūras Skardžius

Artūras Skardžius (g. 1960 m. lapkričio 17 d. Subačius, Kupiškio raj.) – Lietuvos politinis veikėjas.

Įsipainiojęs į nedeklaruotus interesų konfliktus su Rusijos ir Baltarusijos verslininkais energetikos srityje.https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/galutinis-sprendimas-15min-tyrimas-apie-artura-skardziu-objektyvus-ir-teisingas-56-1166084 Gavo Rusijos banko „Belgazprombank“ paskolą. Priešinosi SGD terminalo, turėjusio užtikrinti Lietuvos energetinę nepriklausomybę nuo Rusijos, statyboms.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/39450/a-skardziaus-komisija-siulo-del-sgd-atlkti-nepriklausoma-audita Dėl šių skandalų A. Skardžiui bandyta kelti apkalta. Tačiau politikui pavyko išsaugoti savo mandatą – jį apgynė valdančioji koalicija.https://www.vz.lt/verslo-aplinka/2018/06/20/seimo-komisija-nera-pagrindo-pradeti-apkalta-a-skardziui

2021 m. rugsėjo 20 d. Vilniaus apygardos administracinio teismo teisėjų kolegija priėmė A.Skardžiaus sutuoktinei S.Skardžiuvienei nepalankų teismo sprendimą, kad būtų panaikintas galimai neteisėtai gautas kaimo turizmo sodybų statybos leidimas Aukštadvario regioninio parko Vilkokšnio kraštovaizdžio draustinyje.Straipsnis "Smūgis Skardžiaus šeimai: teismas sustabdė grandiozinius planus draustinyje"

Po „Delfi“ tyrimo prokuratūra ėmė ginti viešąjį interesą
Sausio mėnesį „Delfi“ rašė, kad nors draustinyje galima atstatyti tik gyvenamąją sodybą, Seimo nario A. Skardžiaus sutuoktinei Snieguolei Skardžiuvienei pavyko gauti leidimą vykdyti keturių statinių kaimo turizmo komplekso statybą.
Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba, kuriai yra pavaldūs Lietuvos regioniniai ir nacionaliniai parkai, sužinojusi apie šį išduotą leidimą Trakų rajone, Aukštadvario regioninio parko valdomame Vilkokšnio kraštovaizdžio draustinyje, kreipėsi į prokuratūrą, kad būtų apgintas viešasis interesas. Tačiau tuomet prokuratūra tai daryti atsisakė. Vis dėlto po „Delfi“ tyrimo aukštesnysis prokuroras pakeitė sprendimą ir prokurorai viešąjį interesą nutarė ginti.
O štai šių metų rugsėjo 20 d. Vilniaus apygardos administracinio teismo teisėjų kolegija priėmė S. Skardžiuvienei nepalankų teismo sprendimą.
Pasirašė parko direkcijos darbuotojas
„Delfi“ atliekant žurnalistinį tyrimą paaiškėjo skandalingas faktas: statybos leidimą savo parašu suderino Aukštadvario regioninio parko darbuotojas Benas Svinkūnas.
Draustinio teritorijoje S. Skardžiuvienei priklausantis sklypas yra reto grožio Vilkokšnio ežero pakrantėje. Šis sklypas iš tiesų didelis. Registrų centro duomenimis, jis apima 5,0901 ha.
Nekilnojamojo turto duomenų bazės išraše nurodyta, kad sklypo pagrindinė naudojimo paskirtis – žemės ūkio, o žemės sklypo naudojimo būdas – kiti žemės ūkio paskirties žemės sklypai. Be to, dalį sklypo sudaro ir miško žemė. Registrų centro duomenimis, miško plotas, įregistruotas Miškų valstybės kadastre, – 0,9065 ha.
Remiantis Registrų centro informacija, sklypo savininkė turi paisyti tam tikrų ribojimų, nes dalis sklypo patenka į vandens telkinio pakrantės apsaugos juostą ir vandens telkinio apsaugos zoną, dalis sklypo, kaip jau minėta, yra miško žemė. Taip pat visas sklypas patenka į draustinį. Taikomos būtent specialiųjų žemės naudojimo sąlygos gali labai stipriai apriboti statybų galimybes. Tačiau šiuo atveju tai nesutrukdė.
Reikia paminėti, kad šiame sklype vienas statybos leidimas išduotas ir anksčiau. Kaip informavo Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos atstovė Diana Dambrauskienė, Trakų rajono savivaldybės administracija 2010-07-01 S. Skardžiuvienei išdavė statybą leidžiantį dokumentą. Šiuo dokumentu statytojui suteikta teisė statyti vieną vieno buto gyvenamąjį pastatą žemės sklype, esančiame Trakų rajono Savaitiškių kaime.
Jeigu šiame sklype anksčiau buvo stovėjusi sodyba ir jeigu tai faktiškai galima įrodyti, tuomet statybos leidimas gali būti išduodamas ir vietoje senos sodybos gali iškilti nauja gyvenamoji sodyba.
Todėl daugiausia klausimų kelia kitas statybos leidimas, išduotas 2020 metais.
„Tame pačiame sklype Trakų r. savivaldybės administracija 2020-04-28 yra išdavusi kitą SLD, pagal kurį statytojas turi teisę statyti keturis poilsio paskirties pastatus“, – „Delfi“ yra informavusi D. Dambrauskienė.
Tačiau kad būtų galima išduoti šį statybos leidimą, pirmiau buvo pakeistas detalusis planas. „Žemės sklypo Trakų r. sav., Grendavės sen., Savaitiškių k., detaliojo plano koregavimas statinio projekto rengimo metu patvirtintas Trakų r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2019-10-02 įsakymu“, – nurodė D. Dambrauskienė.
Leista statyti kaimo turizmo kompleksą
„Infostatyboje“ susiradome statinių projektą. Ir viešai prieinamuose dokumentuose aiškiai nurodyta, kad statytojas prašė leidimo ne kam kitam, bet kaimo turizmo statiniams statyti.
„Kaimo turizmo pastatų Savaitiškių k., Grendavės sen., Trakų r. sav., statybos projektas“ – būtent taip ir pavadintas skirtingoms institucijoms derinti siųstas dokumentas.
„Infostatyboje“ nurodyta, kad leidimą išdavė Trakų rajono savivaldybės Architektūros skyriaus vyriausiasis specialistas Saulius Leinartas. Tačiau jis leidimo nebūtų galėjęs išduoti be Aukštadvario regioninio parko direkcijos pritarimo. „Infostatyboje“ nurodyta, kad projektui pritarė parko vyriausiasis kraštotvarkininkas B. Svinkūnas.
Anot VSTT direktoriaus pavaduotojos Rūtos Lapinskienės, dėl ankstesnių statybos leidimų ir jau esančių statinių tarnyba statytojai jokių priekaištų neturi. Tačiau visai kita situacija kalbant apie pernai išduotą leidimą.
„Tarnyba kreipėsi į prokuratūrą – prašė panaikinti detaliojo plano korektūrą, statybos leidimą, kurių pagrindu esamoje sodyboje numatyta 4 poilsio paskirties pastatų (kaimo turizmo) statyba. Tarnyba, paprašiusi panaikinti administracinius aktus, argumentavo, kad detaliojo plano korektūroje numatytas statinių išdėstymas ir techniniame projekte suprojektuoti faktiškai vienodi 4 statiniai neatitinka Dzūkijos etnografinio regiono tradicinei sodybai keliamų reikalavimų, įtvirtintų teisės aktuose“, – nurodė R. Lapinskienė.
Tarnybos direktoriaus pavaduotojos paklausėme, ar „Infostatyboje“ pateikta teisinga informacija, kad parko direkcija suderino statybos leidimą. Ji tai patvirtino: „Direkcija techninį projektą, kuriame numatyta detaliojo plano korektūra, taip pat 4 poilsio paskirties kaimo turizmo pastatų statyba, jų architektūrinė išraiška, suderino.“
Ir čia pat R. Lapinskienė pridėjo, kad Vilniaus apygardos prokuratūra atsisakė taikyti viešojo intereso gynimo procedūras. Šį sprendimą VSTT apskundė Generalinei prokuratūrai. „Kadangi Vilniaus apygardos prokuratūra atsisakė taikyti viešojo intereso gynimo priemones nesant tam pagrindo, o tarnyba nesutiko su prokuratūros atsisakymu, Generalinei prokuratūrai nutarimą apskundėme“, – aiškino R. Lapinskienė.
Jai „Delfi“ uždavė klausimų, kaip vertina faktą, kad galimai neteisėtą statybos leidimą išdavė parko darbuotojas, ar jis dėl to sulaukė nuobaudos.
R. Lapinskienė teigė, kad darbuotojui skirta nuobauda, tačiau nenurodė kokia. Darbuotojas toliau dirba parko direkcijoje. „Taip, direkcijos atstovas suderino. Tarnybos nuomone, derinti nebuvo galima. Atsakingam specialistui buvo inicijuotas tarnybinis patikrinimas, skirta nuobauda“, – teigė VSTT direktoriaus pavaduotoja.
Teismas tenkino prokurorų reikalavimus
Rugsėjo 22 dieną teismui tenkinus prokurorų reikalavimus, prokuratūra išplatino pranešimą spaudai, kuriame paaiškino, koks sprendimas buvo priimtas. „Vilniaus apygardos administracinio teismo teisėjų kolegija patenkino Vilniaus apygardos prokuratūros prokuroro, ginančio viešąjį interesą, pareiškimą ir panaikino Trakų rajono savivaldybės administracijos priimtus administracinius aktus, leidusius kaimo turizmo pastatų statybą Aukštadvario regioninio parko Vilkokšnio kraštovaizdžio draustinyje“, – nurodyta pranešime.
Ten pat rašoma, kad 2019 m. spalio mėnesį Trakų rajono savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymu buvo pakoreguotas Aukštadvario regioniniame parke, Savaitiškių kaime, esančio sklypo detalusis planas. Jame numatyta, kad sklype, kuriame jau stovėjo pirtis ir lieptas, gali atsirasti gyvenamasis namas ir dar keturi kaimo turizmui pritaikyti statiniai, išsidėstę lygiagrečiai Vilkokšnio ežero kranto, 50 metrų atstumu nuo pakrantės apsaugos zonos. 2020 m. balandžio mėn. Trakų rajono savivaldybės administracija išdavė statybos leidimą šiems kaimo turizmo pastatams statyti.
Prokuroras, gindamas viešąjį interesą, teismo prašė panaikinti kaimo turizmo pastatų statybą Savaitiškių kaime leidžiančius dokumentus, nustatęs, kad juos išduodant buvo pažeistos Saugomų teritorijų įstatymo, Teritorijų planavimo įstatymo ir kitų teisės aktų nuostatos.
„Teisėjų kolegija atsižvelgė į prokuroro pareiškime nurodytus argumentus, kad žemės sklypas, kuriame planuota statyti kaimo turizmui pritaikytus statinius, yra valstybės saugomoje, konservacinio funkcinio prioriteto zonoje – Aukštadvario regioninio parko Vilkokšnio kraštovaizdžio draustinyje. Jame statiniai projektuojami ir statomi atsižvelgiant į vietovės kraštovaizdžio ypatumus bei tradicinės Dzūkijos (Dainavos) etnografinio regiono architektūros savitumus, o jame esančios sodybos gali būti pritaikomos kaimo turizmo paslaugoms teikti, puoselėjant ir skleidžiant regiono etnografines tradicijas. Įvertinus kaimo turizmo pastatų statybos Savaitiškių kaime projektą nustatyta, kad suprojektuoti vienodos architektūros pastatai ir pavienis jų išdėstymas žemės sklype (neformuojantis sodybos) neatitinka šios vietos Dzūkijos regiono tradicinio kraštovaizdžio ir tradicinės architektūros principų“, – nurodyta prokuratūros išplatintame pranešime.
Taip pat pranešime pažymėta, kad šis Vilniaus apygardos administracinio teismo sprendimas gali būti skundžiamas apeliacine tvarka.
Savivaldybė ir S. Skardžiuvienė su prokurorų nuomone nesutiko
„Delfi“ susipažino su Vilniaus apygardos administracinio teismo 2021 m. rugsėjo 20 dienos sprendimu. Jame nurodyta, kad administracinėje byloje pareiškėjas buvo Vilniaus apygardos prokuratūra, atsakovas – Trakų rajono savivaldybė, trečiasis suinteresuotas asmuo – Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba.
Teismo sprendime nurodyta, kad Vilniaus apygardos prokuratūros prokuroras, ginantis viešąjį interesą, kreipėsi su pareiškimu, kuriuo prašė panaikinti 2019 m. spalio 2 d. Trakų rajono savivaldybės administracijos direktorius įsakymą „Dėl žemės sklypo detaliojo plano koregavimo statinio projekto rengimo metu (pagalbinio pastato, statybos techninis projektas) tvirtinimo“ (toliau – ir DP korektūros sprendimas). Taip pat jis prašė panaikinti 2020 m. balandžio 28 d. Trakų rajono savivaldybės administracijos išduotą statybos leidimą Nr. LSNS-05-200428-00068.
Kaip nurodė prokuroras, 2019 m. spalio 2 d. Trakų rajono savivaldybės administracijos direktorius įsakymu patvirtino Žemės sklypo detaliojo plano koregavimą statinio techninio projekto rengimo metu (DP korektūros sprendimas). DP korektūros sprendimo brėžinio „Sklypo planas su koreguojama pastatų statybos riba ir zona“ tekstinės dalies 7 pastaboje nurodyta, kad sodybos pastatai ir inžineriniai statiniai išdėstomi iki 2 ha sklypo dalyje.
„Iš pastarojo brėžinio matyti, kad korektūroje numatytas statomas gyvenamasis namas (kuriam 2010 m. išduotas statybos leidimas), keturių projektuojamų pagalbinių pastatų, pritaikytų kaimo turizmui (II grupės nesudėtingų statinių), statyba ir esamas pastatas – pirtis. Ką tik paminėti keturi projektuojami pastatai yra išsidėstę lygiagrečiai ežero kranto, 50 metrų atstumu nuo pakrantės apsaugos zonos, ties žemės sklypo viduriu. 2020 m. balandžio 28 d. statytojai buvo išduotas statybos leidimas, kuriuo žemės sklype buvo leista statyti keturis negyvenamosios paskirties kaimo turizmo pastatus ir inžinerinius tinklus – nuotekų kaupimo rezervuarus. Žemės sklypas yra valstybės saugomoje, konservacinio funkcinio prioriteto zonoje – kraštovaizdžio draustinyje“, – rašoma teismo sprendime.
Ten pat nurodyta, kad atsakovė Trakų rajono savivaldybė teisminio proceso metu pateikė atsiliepimą į skundą ir su skundu nesutiko. Lygiai tokią pačią poziciją turėjo ir S. Skardžiuvienė.
Nagrinėdamas bylą teismas konstatavo, kad 2010 m. liepos 1 d. Trakų rajono savivaldybės administracija statytojai S. Skardžiuvenei išdavė statybos leidimą, kuriuo žemės sklype leista statyti gyvenamąjį namą. Pastarajame statybos leidime nurodyta, kad jis galioja iki 2020 m. birželio 16 d. Duomenų, kad šis gyvenamasis namas būtų pastatytas ar pradėtas statyti, nėra.
Teismas panaikino statybos leidimą
Teismas pažymėjo, kad Saugomų teritorijų įstatymo 9 straipsnio 3 dalies 3 punkte nustatyta, jog leidžiama statyti naujus, rekonstruoti esamus sodybos pastatus ir inžinerinius statinius sodybose, laikantis etnografinio regiono architektūros ir sodybų planavimo tradicijomis pagrįstų reikalavimų. Sodyboje gali būti tik vienas gyvenamosios paskirties pastatas (namas), kuris gali būti vieno ar dviejų butų. Sodybos ar atstatomi buvusios sodybos pastatai ir jos inžineriniai statiniai išdėstomi viename iki 2 hektarų ploto žemės sklype arba didesnio sklypo dalyje, nesuformuotoje atskiru sklypu ir apimančioje iki 2 hektarų plotą.
Aukštadvario regioninio parko apsaugos reglamento 30.1 papunktyje nustatyta, kad neleidžiama statyti naujų ir rekonstruoti esamų poilsio paskirties pastatų, kompleksų, statyti naujų ūkininko sodybų, fermų.
„Pareiškėjas iš esmės remiasi tuo, kad detaliojo plano korektūros sprendimas negalėjo būti priimtas, nes sudarė prielaidas naujų poilsio paskirties pastatų statybai regioniniame parke, kur tokių statinių statyba draudžiama, taip pat tuo, kad projektuojant statinius nebuvo laikomasi etnografinio regiono architektūros ir sodybų planavimo tradicijomis pagrįstų reikalavimų. O atsakovė ir trečiasis suinteresuotas asmuo S. S. įrodinėja, kad suprojektuoti pastatai nepriskirtini poilsio pastatų kategorijai, remiasi tuo, kad pagal Lietuvos Respublikos ūkininko ūkio įstatyme apibrėžtą ūkininko sodybos sąvoką į ją patenka ir pagalbinio ūkio paskirties pastatai, kurių statyba būtų galima ir kurie šiuo atveju ir buvo numatyti; kaimo turizmo arba poilsio paskirtis 2020 m. statybos leidime atsirado galimai per klaidą, o pagalbinio ūkio paskirties pastatų statyba būtų galima“, – nurodė teismas.
Tačiau teismo tokie savivaldybės ir S. Skardžiuvienės argumentai neįtikino. Teisėjų nuomone, iš pateiktų dokumentų matyti, kad ruošiamasi statyti kaimo turizmui skirtą objektą.
„Kad suprojektuoti pastatai skirti kaimo turizmui, parodo ir statybų projekto pavadinimas bei aprašymas (pvz., 2.1 punkte, kur nurodyta, kad „teikiant kaimo turizmo paslaugas, numatoma keturių kaimo turizmo pastatų pritaikant juos atskirų šeimų poilsiui statyba“), trečiasis suinteresuotas asmuo tvirtina, kad pastatai būtų naudojami kaimo turizmo veiklai vykdyti (rengiant DP korektūros sprendimą įvertintas ramybės poreikis ilsintis kaimo turizmo sodyboje), t. y. faktiškai pastatai numatomi naudoti kaip kaimo turizmo pastatai.
Net jeigu „ūkininko sodybos“ sąvoka būtų aiškinama taip, kad joje nurodyta pagalbinio ūkio paskirties pastatų kategorija apima įvairių paskirčių pastatus, visais atvejais kaip specialią normą reikia taikyti ir reglamento 30.1 punktą, kuris aiškiai draudžia statyti naujus ir rekonstruoti esamus poilsio paskirties pastatus, nepriklausomai nuo to, ar jie yra ūkininko sodybos elementas, ar ne.
Atsižvelgiant į išdėstytus motyvus, darytina išvada, kad buvo suprojektuoti poilsio paskirties pastatai.
Sutiktina su pareiškimo argumentu, kad DP koregavimo sprendimas sudarė galimybę planuoti žemės sklype poilsio paskirties pastatus, kas prieštaravo reglamento 30.1 papunktyje nustatytam draudimui ir draustinio priskyrimui konservacinio prioriteto zonai, įtvirtintai reglamento 7 punkte. Dėl to DP korektūros sprendimas laikytinas neteisėtu, kaip prieštaraujantis aukštesnės galios teisės aktams.
2020 m. statybos leidimas išduotas tuo pagrindu, kad atlikus detaliojo plano korektūrą buvo galima išduoti leidimą 4 kaimo turizmo statiniams su inžinerine infrastruktūra. Taigi pasakius, kad DP korektūros sprendimas yra neteisėtas, jo pagrindu priimtas 2020 m. statybos leidimas taip pat laikytinas neteisėtu. Neteisėta ir šio leidimo dalis dėl inžinerinių statinių, nes pagal statybos projekto aiškinamąjį raštą šie statiniai skirti funkciškai „aptarnauti“ kaimo turizmo pastatus.
Pažymėtina, kad ir trečiasis suinteresuotas asmuo S. S pripažįsta, jog 2020 m. statybos leidimo turinys ydingas, – ji atsiliepime nurodo, kad šiame leidime neteisingai įrašyta „Poilsio (Negyvenamosios paskirties pastatai)“. Taigi akivaizdu, kad 2020 m. statybos leidimas yra teisiškai ydingas. Todėl 2020 m. statybos leidimas laikytinas neteisėtu kaip prieštaraujantis aukštesnės galios teisės aktams (Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo 91 straipsnio 1 dalies 1 punktas)“, – konstatavo teisėjų kolegija.
Taip pat ji priėjo prie išvados, kad detaliojo plano korektūros sprendimu patvirtinti sprendiniai neatitinka etnografinio regiono architektūros ir sodybų planavimo tradicijomis pagrįstų reikalavimų. Todėl prieštarauja STĮ 9 straipsnio 3 dalies 2 punkto reikalavimams.
Galiausiai teisėjų kolegija priėmė S. Skardžiuvienei nepalankų sprendimą. „Pareiškėjo Vilniaus apygardos prokuratūros prokuroro, ginančio viešąjį interesą pareiškimą tenkinti visiškai ir panaikinti: 1) 2019 m. spalio 2 d. Trakų rajono savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymą „Dėl žemės sklypo detaliojo plano koregavimo statinio projekto rengimo metu (pagalbinio pastato, statybos techninis projektas) tvirtinimo“; 2) 2020 m. balandžio 28 d. Trakų rajono savivaldybės administracijos išduotą statybos leidimą Nr. LSNS-05-200428-00068“, – rašoma teismo sprendime.
A. Skardžius susiklosčiusią situaciją vadina kerštu
„Delfi" susisiekė su Seimo nariu A. Skardžiumi ir paprašė jo įvertinti sutuoktinei nepalankų teismo sprendimą. Jis teigė manantis, kad susiklosčiusi situacija yra netoleruotina: „Jūsų atsiųstoje pranešimo nuorodoje neradau savo sutuoktinės pavardės. Tai – byla, kurioje atsakovas yra tik Trakų rajono savivaldybė. Jie ir turėtų atsakyti, kaip vertina šį teismo sprendimą, nes tai jų veiksmai teismo sprendimu buvo įvertinti. Ši byla susijusi su mano žmonos, kuri yra privatus asmuo, asmeninės nuosavybės teise valdomu turtu. Aš asmeniškai teismo sprendimą vertinu blogai, nes situacija netoleruotina, kai dėl dviejų valstybės institucijų tarpusavio ginčo žalą patiria niekuo nekaltas asmuo“, – dėstė Seimo narys.
Paklausus, ar ketinama apskųsti šį teismo sprendimą, jis pateikė štai tokį atsakymą: „Esminis klausimas, ar jį skųs Trakų rajono savivaldybė. Šiuo metu negaliu atsakyti, kaip elgsis mano sutuoktinė, t. y. ar skųs teismo sprendimą, ar jau dabar reikalaus žalos atlyginimo, jeigu šio sprendimo Trakų rajono savivaldybė neapskųs.“
S. Skardžius dėstė, kad viskas tik dėl to, jog jam neva bando pakenkti Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba.
„Esminis klausimas turėtų būti, kodėl Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba (VSTT), pati suderinusi minėtus leidimus statyti, po kurio laiko apsigalvojo ir karštligiškai ėmė siekti, kad jie būtų panaikinti? Akivaizdu, kad ši tarnyba bando paveikti teismo procesą. Ir aš manau, kad tai yra VSTT kerštas man, kaip politikui, už mano parlamentinę veiklą ir principingą poziciją dirbant Seimo Aplinkos apsaugos komitete, kai ne kartą teko kritiškai pasisakyti VSTT atžvilgiu. 2020 m. vasarą, Seimo Aplinkos apsaugos komitetui nagrinėjant skundą dėl statybų teisėtumo Kernavės piliakalnio papėdėje, iš šios tarnybos atstovų teko sulaukti net grasinimų. Negalėjome suprasti, kodėl VSTT gulasi kryžiumi už šį „svetimkūnį“ Kernavės rezervate. Vėliau paaiškėjo, kad greta Kernavės aukuro modernios architektūros statinį su vitrininiais langais susirentęs kažkoks verslininkas namų valdą įsigijo iš Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcijos darbuotojos“, – teigė A. Skardžius.
Savo atsakyme „Delfi“ jis rašė: „Kodėl Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba (VSTT), pati suderinusi minėtus leidimus statyti, po kurio laiko apsigalvojo ir karštligiškai ėmė siekti, kad jie būtų panaikinti?“ Tačiau čia reikia pasakyti, kad minėta tarnyba leidimų nederino. Juos suderino Aukštadvario regioninio parko direkcija.
Top naujienos
Rusijos rezervistų realybė: šalmas, vaistinėlė ir šarvinė liemenė už savus pinigus, į frontą – be tinkamo apmokymo (19)
Rusijos prezidento Vladimiro Putino sprendimas šalyje skelbti mobilizaciją virsta tragikomedija....
Už kartvelo ištekėjusi lietuvė papasakojo apie tradicines vestuves ir šeimos modelį: kai kurias tradicijas lietuviams būtų sunku suprasti
Sandra Vilkelytė-Berulava juokauja, kad, matyt, praėjusiame gyvenime buvo kartvelė, nes...
Karas Ukrainoje. Rusija raketomis atakavo Ukrainą: pranešta apie smūgius daugelyje miestų Arestovyčius: naktį galima dar viena ataka (21)
Išpuolis ant Krymo tilto buvo smūgis paties Rusijos prezidento Vladimiro Putino prestižui.
Kuo pasitikėti – automobilio spidometru ar navigacijos rodomu greičiu: kodėl jis skiriasi ir kada iš tiesų pažeidžiate KET? (18)
Navigacijos programėlės vairuotojams suteikia iš tiesų daug informacijos. Taip vairuotojai gali ne...
Sinoptikai apie artimiausių dienų orus: vienintelis pokytis – lietus
Antradienio dieną per Lietuvą slinks šaltasis atmosferos frontas. Vyraus nepastoviai debesuoti...
Buvusios oligarchų asistentės išklojo tiesą apie savo bosus ir jų žmonas: kartą skrido į Italiją, kad iš tualeto išneštų driežą
Gyventi, dirbti ir tiesiog turėti reikalų su oligarchais nėra skirta silpnų nervų žmonėms....
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Čempionai sensacingai krito: kėdainiečiai užėmė „Ryto“ tvirtovę (2)
Lietuvos krepšinio lygos („Betsafe-LKL“) čempionai naujajame sezone nepralaimėję išliko tik...
Moterys, pasmerktos būti vedusių vyrų meilužėmis – kas jos?
Nedaug kas iš tikrųjų svajoja apie meilužės vaidmenį. Nepaisant to, yra moterų, kurios vėl ir...
Lietuvės kelionė Džeimso Bondo keliais: šie du Italijos miestai pranoko lūkesčius
„Jeigu žiūrėjote paskutinę Džeimso Bondo dalį, turbūt pastebėjote žavų akmeninį miestą,...


Artūras Skardžius


Artūras Skardžius

Įsipainiojęs į nedeklaruotus interesų konfliktus su Rusijos ir Baltarusijos verslininkais energetikos srityje.https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/galutinis-sprendimas-15min-tyrimas-apie-artura-skardziu-objektyvus-ir-teisingas-56-1166084 Gavo Rusijos banko „Belgazprombank“ paskolą. Priešinosi SGD terminalo, turėjusio užtikrinti Lietuvos energetinę nepriklausomybę nuo Rusijos, statyboms.https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/39450/a-skardziaus-komisija-siulo-del-sgd-atlkti-nepriklausoma-audita Dėl šių skandalų A. Skardžiui bandyta kelti apkalta. Tačiau politikui pavyko išsaugoti savo mandatą – jį apgynė valdančioji koalicija.https://www.vz.lt/verslo-aplinka/2018/06/20/seimo-komisija-nera-pagrindo-pradeti-apkalta-a-skardziui


Alfonsas Svarinskas

Alfonsas Svarinskas (1925 m. sausio 21 d. Kadrėnuose, Deltuvos valsčius, Ukmergės apskritis – 2014 m. liepos 17 d. Vilniuje) – Lietuvos katalikų dvasininkas, monsinjoras, disidentas, politinis veikėjas, karo kapelionas, atsargos pulkininkas.

1932–1936 m. mokėsi Vidiškių pradžios mokykloje, 1936–1942 m. Ukmergės A. Smetonos gimnazijoje. 1942–1946 m. studijavo Kauno tarpdiecezinėje kunigų seminarijoje. Dar gimnazijoje įsitraukęs į pogrindinę veiklą, tęsė ją ir seminarijoje. 1946 m. pavasarį sovietinio saugumo pareigūnų pradėtas persekioti, todėl paliko nebaigtas studijas seminarijoje ir išėjo pas partizanus. 1946 m. vasarą buvo Ukmergės apylinkėse veikusios pogrindinės Vyčio apygardos Šarūno partizanų grupės ryšininkas, pasirinkęs Laisvūno slapyvardį. Jis aprūpindavo partizanus medikamentais, spauda, dokumentais.

1946 m. gruodžio 21 d. areštuotas, tris mėnesius tardytas ir žiauriai kankintas. Už antisovietinę veiklą nuteistas 10 metų darbo pataisos lagerių ir 5 metus be teisių. 1947–1956 m. kalėjo Abezės (Komija, Rusija) lageryje, dirbo naktiniu sargu, felčeriu. 1954 m. spalio 3 d. lageryje kartu kalėjęs vyskupas Pranciškus Ramanauskas slapta įšventino A. Svarinską kunigu. 1956 m. grįžo į Lietuvą.

1956–1957 m. tarnavo altarista Kulautuvos (Kauno r.) parapijoje, 1958 m. tris mėnesius buvo vikaras Betygalos (Raseinių r.) parapijoje. 1957 m. gruodžio mėn. sovietų saugumas kratos metu rado keletą senų knygų, išleistų dar Nepriklausomoje Lietuvoje. 1958 m. balandžio mėn. vėl areštuotas ir nuteistas 6 metams už antimarksistinės, antisovietinės literatūros laikymą. 1958–1964 m. kalėjo Mordovijos lageriuose. 1961 m. už akių jį dar nuteisė ir LSSR Aukščiausiasis teismas, pripažinęs A. Svarinską ypač pavojingu recidyvistu. A Svarinskas buvo perkeltas į ypatingojo režimo kalėjimą.

1964 m. balandžio 9 d. išleistas į laisvę ir grįžęs į Lietuvą, tik po 20 mėnesių vėl gavo leidimą dirbti kunigu, nuolat buvo saugumo sekamas. 1965–1971 m. Miroslavo Švč. Trejybės parapijos vikaras ir Kudirkos Naumiesčio Šv. Kryžiaus Atradimo parapijos vikaras. 1971–1976 m. Igliaukos Šv. Kazimiero parapijos klebonas, kartu aptarnavo ir Patilčių Šv. Petro Išvadavimo parapiją. Nuo 1972 m. bendradarbiavo pogrindiniame leidinyje „Lietuvos katalikų bažnyčios kronika“.

1976–1983 m. Viduklės Šv. Kryžiaus parapijos klebonas. Viduklėje jis pradėjo naują laisvės kovos etapą. Kvietė tikinčiuosius ginti religijos laisvę ir savo pilietines teises, rengė tikinčiųjų eisenas ir religines iškilmes, ugdė jaunimą. 1978 m. lapkričio 13 d. kartu su kitais kunigais disidentais įkūrė Tikinčiųjų teisėms ginti katalikų komitetą, skelbė jo dokumentus. Tarnaudamas Viduklėje, 1981 m. jis suremontavo vietos bažnyčią ir šventorių, kur perstatė Jėzaus Nazariečio koplyčią.

1983 m. sausio 26 d. Viduklėje trečią kartą areštuotas. 1983 m. gegužės 6 d. nuteistas 7 metams griežtojo režimo lagerio ir 3 metams tremties. 1983–1988 m. kalėjo Čiusavovo rajono (Permės sritis, Rusija) griežtojo režimo lageriuose. 1987 m. sukurtas LKS dokumentinis filmas „Kas jūs, kunige Svarinskai?“ (režisierius Ferdinandas Kauzonas, scenarijaus autorius Justinas Lazauskas, operatorius Juozas Matonis).

1988 m. Maskvoje lankęsis JAV prezidentas Ronaldas Reiganas paprašė SSRS vadovo Michailą Gorbačiovą išlaisvinti A. Svarinską. 1988 m. liepos 11 d. A. Svarinskas buvo paleistas ir grįžo į Viduklę, o rugpjūčio 23 d. – ištremtas į Vokietiją be teisės grįžti į Lietuvą. Gyveno Frankfurte prie Maino. 1988–1990 m. lankė lietuvių kolonijas Šiaurės ir Pietų Amerikoje, Europoje, Australijoje, bendravo su daugeliu pasaulio veikėjų kaip Lietuvos disidentas, net 12 kartų susitiko su popiežiumi Jonu Pauliumi II. Tik Lietuvai atkūrus Nepriklausomybę 1990 m. birželio 19 d. grįžo į Lietuvą.

1990–1991 m. kardinolo Vincento Sladkevičiaus kancleris. 1991–1992 m. Lietuvos Aukščiausiosios Tarybos – Atkuriamojo Seimo deputatas. http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_show?p_r=960&p_d=9413 1991–1996 m. Lietuvos kariuomenės vyriausiasis kapelionas, pirmasis šias pareigas Lietuvoje ėjęs dvasininkas. Atsargos pulkininkas. http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=8417 1997–1998 m. Kauno Šv. Mykolo Arkangelo (Įgulos) bažnyčios rektorius bei Kauno Prisikėlimo bažnyčios kunigas talkininkas. 1998–2000 m. Kavarsko Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios klebonas. Nuo 2000 m. kovo 30 d. Ukmergės Šv. apaštalų Petro ir Povilo parapijos rezidentas. http://www.anykstenai.lt/asmenys/asm.php?id=1209http://www.lcn.lt/paveldas2000_relig/all/c_7_1_2_3_4.htm
miniatiūra|220px|right|Atminimo lenta su bareljefu šalia Viduklės bažnyčios, pastatytas 2017 m.

Palaidotas Dukstynos kapinėse (Ukmergės r.). http://www.kaunoarkivyskupija.lt/index.php?id=140&nid=2172&pg=1 2017 m. LRT Televizija sukūrė dokumentinį filmą „Alfonsas Svarinskas". Filmo autoriai: doc. dr. Andrius Gudauskas (scenaristas), Juozas Sabolius (režisierius), montažo režisierius Miroslavas Stankevičius.

1996 m. A. Svarinskas Kadrėnuose įkūrė Didžiosios kovos apygardos partizanų parką, 2007 m. Kryžkalnyje pradėjo įgyvendinti paminklo Lietuvos partizanams statybą (2018 m. užbaigta memorialo koplyčia)

Įamžintas monsinjoro Alfonso Svarinsko atminimas. vidukle.lt 2017 m. dokumentinis filmas „Alfonsas Svarinskas" (Aut. dr.

Praleisti meniu
Programa
Susisiekite
Naujienlaiškis
Apie LRT
lt
en
ru
pl
Paieška
Nauja Homo sapiens kilmė
Prieš
3 val.
Dokumentinis serialas „Nauja Homo sapiens kilmė“ II d. Kita istorija
Agatos Kristi Hjersonas
Prieš
3 val.
Agatos Kristi Hjersonas 5 s.
Dviračio žinios
Prieš
3 val.
Dviračio žinios. Putino jubiliejus, Gabrieliaus mandagumo pamokos bei nauji Ingridos Šimonytės atstovai spaudai
Nauja Homo sapiens kilmė
Prieš
3 val.
Dokumentinis serialas „Nauja Homo sapiens kilmė“ I d. Irhudo žmogus
LRT forumas
Prieš
4 val.
LRT forumas. Ar biudžete numatytos kompensacijos padės atlaikyti sunkmetį gyventojams bei verslui?
Euroradijo koncertas
Prieš
4 val.
Euroradijo koncertas. BBC Proms 2022. Orkestrui “Royal Northern Sinfonia” diriguoja Dinis Sousa. Solistai Nicholas Daniel (obojus), Maria Włoszczowska (smuikas)
Žinios
Prieš
4 val.
Žinios. Rusija surengė beveik šimtą atakų Ukrainoje.
Mūsų laiko mašina
Prieš
4 val.
Dokumentinis filmas „Mūsų laiko mašina“
Panorama
Prieš
4 val.
Panorama. Lietuvoje gali nebelikti dalies traukinių maršrutų (su vert. į gestų k.)
Sportas. Orai
Prieš
4 val.
Sportas. Orai. Nustebinęs ir pergalingoje kovoje dominavęs Kavaliauskas: šios pergalės man reikėjo
Panorama
Prieš
5 val.
Tarptautinėje meno mugėje „ArtVilnius“ geriausiu jaunuoju menininku išrinktas skulptorius Jonas Aničas
Filmai
Alfonsas Svarinskas.
Video
Audio
Dalintis
RSS
Apie įrašą
2018.12.18 19:30
Alfonsas Svarinskas.
Dokumentinis filmas. Aut. dr. Andrius Gudauskas ir režisierius Juozas Sabolius. 2017 m. (subtitruotas anglų k.).
Šis įrašas dėl autorinių teisių pasiekiamas iki:
2101.01.01
Kiti laidos įrašai
26:16
2018 FIFA pasaulio futbolo čempionatas. Anglijos rinktinės istorija
105
2019.01.26 15:35
25:59
2018 FIFA pasaulio futbolo čempionatas. Belgijos rinktinės istorija
71
2019.01.19 23:59
26:37
2018 FIFA pasaulio futbolo čempionatas. Kroatijos rinktinės istorija
77
2019.01.12 23:59
26:05
2018 FIFA pasaulio futbolo čempionatas. Prancūzijos rinktinės istorija
162
2019.01.05 23:59
01:14:05
Amerikoniškoji tragedija
344
2018.12.06 23:59
01:13:16
Amerikoniškoji tragedija
364
2018.11.29 23:59
01:07:19
Amerikoniškoji tragedija
811
2018.11.22 23:59
01:04:53
Amerikoniškoji tragedija
395
2018.11.15 23:59
51:21
Atžalos. 16s.
109
2018.07.21 23:59
48:47
Atžalos. 8s.
85
2018.05.05 23:59
47:08
Atžalos. 7s.
63
2018.04.28 23:59
47:46
Atžalos. 6s.
49
2018.04.21 23:59
47:33
Atžalos. 5s.
64
2018.04.14 23:59
53:04
Atžalos. 4s.
65
2018.04.07 23:59
50:46
Atžalos. 3s.
62
2018.03.31 23:59
49:45
Atžalos. 2s.
65
2018.03.17 23:59
50:29
Atžalos. 1s.
206
2018.03.10 23:59
01:33:00
Mes tikime Dievą - 001
118
2017.12.30 23:59
02:17
LR Prezidentė D.Grybauskaitė apie pratybas „Zapad“
37
2017.09.14 15:46
Kiti laidos įrašai


Alfonsas Svarinskas