Anarchija Žirmūnuose

 Kanų kino festivalis – Media New Talent prizas už geriausią scenarijų, 2007 m.
 Kaliningrado kino festivalis „Baltijos debiutai“ – specialus prizas, 2011 m.Filmo įvertinimas Kaliningrade
 Maskvos 33-iasis kino festivalis – konkursinės programos „Perspektyvos“ prizas, sidabrinė šv. Jurgio statulėlė, 2011 m.Filmo įvertinimas Maskvoje
 Ketvirtoji lietuviško kino apdovanojimų „Sidabrinė gervė 2011“ ceremonija – nominantas kategorijoje „Geriausias pilnametražis filmas“.Kino apdovanojimų „Sidabrinė gervė 2011“ nominantai

Pasak filmo prodiuserės Ievos Norvilienės,Filmo platinimas užsienio rinkose  Kanų kino festivalio metu buvo sudaryti susitarimai dėl filmo platinimo Didžiojoje Britanijoje ir JAV. Tarptautinio Berlyno kino festivalio metu sudaryti susitarimai dėl filmo platinamo svarbiausiose Europos kino rinkose: Italijoje, Vokietijoje, Austrijoje, Šveicarijoje, Prancūzijoje, Monake, Andoroje, Korsikoje, Liuksemburge. Taip pat filmas parduotas rodyti Rusijos, buv. sovietinių respublikų, Makedonijos, Taivano rinkose.

Iki 2012 m. šis filmas buvo parodytas kino festivaliuose bei renginiuose:
 Lietuvos „Kino pavasaris 2011“,
 Maskvos „MIFF-2011“, Svetlogorsko „Baltijos Debiutai“, Anapos „KinoShok“, Sankt Peterburgo „Deboshir Film Festival“ (Rusijoje),
 Rygos „Arsenal“ (Latvijoje),
 Torunės „Camerimages“ (Lenkijoje),
 Skopjės „Cinedays“ (Makedonijoje),
 Brisbeno „Queer Film Festival“ (Australijoje),
 Segovijos „Muces“ (Ispanijoje),
 Kopenhagos „Mix“ (Danijoje),
 Silverspringe, Amerikos kino institutas, (JAV),
 Goa „IFFI-2011“ (Indijoje)

Prieštaringas Sauliaus Drungos filmas "Anarchija Žirmūnuose" sukėlė sumaištį tarptautiniame kino festivalyje "Baltijos debiutai", jau aštuntus metus vienijančiame perspektyvius regiono kino kūrėjus. Jame paskutinį liepos savaitgalį lietuvių režisieriaus darbui įteiktas specialus festivalio prizas. Toks apdovanojimas pirmą kartą festivalio istorijoje įsteigtas po to, kai jo žiuri nariai pasiskirstė į priešingas stovyklas dėl galimų nugalėtojų.
"Visur, kur parodomas filmas, jis sukelia skandalingas reakcijas: vieni piktinasi, kiti – giria. Būtent to ir siekiau – kad juosta žiūrovą supurtytų iš vidaus ir priverstų susimąstyti, kokioje sujauktoje realybėje gyvename. Natūralu, kad tokia akistata nėra lengva, todėl dažnas, sąmoningai ar ne, jos stengiasi išvengti. Tačiau svarbiausia tai, kad, nepaisant nieko, filmas ir toliau sėkmingai skinasi kelią už Lietuvos ribų", – teigė filmo "Anarchija Žirmūnuose" scenarijaus autorius ir režisierius Saulius Drunga. S. Drunga pasakojo, kad aistrų netrūko ir tarp festivalio žiūrovų – po filmo peržiūros tarp jų užvirė itin arši diskusija: ar "Anarchija Žirmūnuose" atspindi tik Lietuvos, ar ir viso regiono gyvenimo realybę. Galiausiai ji virto net nedideliu apsistumdymu tarp įsikarščiavusių skirtingas nuomones ginančių kino mėgėjų.
Specialus "Baltijos debiutų" apdovanojimas filmui "Anarchija Žirmūnuose" yra jau antrasis prizas vos per mėnesio laikotarpį. Šių metų liepos 2 d. juosta jau pelnė pagrindinį tarptautinio Maskvos kino festivalio konkursinės programos "Perspektyvos" ("Perspectives") prizą.
Tarptautinis kino festivalis "Baltijos debiutai" kiekvienais metais organizuojamas Rusijos Kaliningrado srityje ir yra skirtas perspektyviems Baltijos jūros regiono kūrėjams. Šiemet pagrindinį festivalio prizą pelnė norvegų režisieriaus Stian Kristiansen kino juosta "Gyvenimas vienatvėje" ("I travel alone"), o jo žiuri komisijai vadovavo žinomas Rusijos kino režisierius Bahtier Hudoynazarov. "Baltijos debiutai" sutraukė 20 tūkst. žiūrovų.
Ironiška drama "Anarchija Žirmūnuose" – istorija apie sujauktą dabartinę lietuvišką realybę, bandančią atrasti, kas yra "gera" ir "bloga". Už šio filmo scenarijų autorius Saulius Drunga buvo apdovanotas "MEDIA New Talent" prizu Kanų kino festivalyje.
Filmo "Anarchija Žirmūnuose" gamybą parėmė Lietuvos Respublikos kultūros ministerija, Lietuvos Respublikos kultūros rėmimo fondas ir ES paramos audiovizualiniam sektoriui programa MEDIA. Filmą prodiusavo nepriklausoma Lietuvos kino gamybos kompanija "Tremora" kartu su Vengrijos kino kompanija "Katapult Film".
Debiutinis režisieriaus Sauliaus Drungos filmas "Anarchija Žirmūnuose" pelnė pagrindinį tarptautinio Maskvos kino festivalio konkursinės programos "Perspektyvos" ("Perspectives") prizą. Liepos 2-ąją iškilmingos festivalio uždarymo ceremonijos metu filmo režisieriui ir scenarijaus autoriui S. Drungai buvo įteikta sidabrinė šv. Jurgio statulėlė.
"Maskvos festivalyje filmas tarptautinei publikai ir kino profesionalų komisijai oficialiai buvo pristatytas pirmą kartą. Tačiau, nepaisant to, sukėlė didelę susidomėjimo bangą nuo pat pirmos jo peržiūros. Gautas apdovanojimas yra ypač svarbus ir vertingas mūsų kūrybinei komandai", – teigia filmo prodiuserė Ieva Norvilienė.
Šv. Jurgio statulėlę nugalėtojui įteikė konkursinės programos "Perspektyvos" žiuri pirmininkas, Serbijos kino kritikas Miroljub Vučkovič. Žiuri nariais taip pat buvo režisieriai Aleksandr Kott (Rusija) ir Ermek Šinarbajev (Kazachstanas).
Atsiimdamas prizą, režisierius S. Drunga sakė, kad filmas tarptautinio įvertinimo sulaukė dar anksčiau, negu jis pats tikėjosi. "O tai blogai?", – ironiškai pridūrė kūrėjas, pakartodamas vienos iš pagrindinių "Anarchijos Žirmūnuose" veikėjų nuolat minimą frazę, tapusią ir filmo šūkiu. Į šį pasakymą salė, kurioje buvo susirinkę tokios kino įžymybės kaip Geraldine Chaplin, Andie MacDowell, Helen Mirren, Werner Herzog ir Nikita Michalkov reagavo pritariamu juoku.
Šiais metais tarptautinis jau 33-asis Maskvos kino festivalis vyko birželio 23 - liepos 2 dienomis ir sutraukė apie 60 tūkst. žiūrovų. A arba aukščiausiai klasei priskiriamo festivalio metu vaidybiniai filmai varžėsi dvejose konkursinėse programose – pagrindinėje ir skirtoje perspektyviems kino kūrėjams. Iš viso į programą "Perspektyvos" buvo atrinkti aštuoni filmai iš įvairių šalių.
Ironiška drama "Anarchija Žirmūnuose" – istorija apie sujauktą dabartinę lietuvišką realybę, bandančią atrasti, kas yra "gera" ir "bloga". Už šio filmo scenarijų autorius Saulius Drunga buvo apdovanotas "Media New Talent" prizu Kanų kino festivalyje.
6/6/2011
Kino filmas „Anarchija Žirmūnuose“ dalyvaus tarptautinio jau 33-ojo Maskvos tarptautinio kino festivalio konkursinėje programoje „Perspektyvos“ („Perspectives“). Šiais metais A arba aukščiausiai klasei priskiriamas festivalis vyks birželio 23 - liepos 2 dienomis.
„Džiaugiamės, kad pirmasis už scenarijų tarptautiniu mastu apdovanotas lietuviškas filmas varžysis ir vieno didžiausių Europos kino festivalių perspektyviems režisieriams skirtoje programoje. Dar viena gera naujiena, kad ši kontraversiška kino juosta jau peržengė mūsų žemyno ribas. Neseniai vykusio Kanų kino festivalio metu buvo sudaryti susitarimai dėl filmo platinimo Didžiojoje Britanijoje ir JAV“, – teigia filmo prodiuserė Ieva Norvilienė.
Šių metų tarptautinio Berlyno kino festivalio metu jau buvo sudaryti susitarimai, pagal kuriuos Lietuvoje sukurtas filmas bus platinamas svarbiausiose Europos kino rinkose: Italijoje, Vokietijoje, Austrijoje ir vokiškai kalbančios Šveicarijos dalyje, taip pat Prancūzijoje, Monace, Andoroje, Korsikoj, Liuksemburge ir prancūziškai kalbančioje Šveicarijos dalyje.
Šių metų Maskvos kino festivalio metu „Anarchiją Žirmūnuose“ tarptautinei publikai pristatys filmo kūrėjų komanda: režisierius ir scenarijaus autorius Saulius Drunga, pagrindinius vaidmenis atlikusios aktorės Severija Janušauskaitė ir Toma Vaškevičiūtė bei filmo prodiuserė Ieva Norvilienė.
Debiutinis lietuvių režisieriaus ir scenaristo darbas konkursinėje perspektyviems kūrėjams skirtoje programoje varžysis su tokių šalių kaip Prancūzija, Vokietija, Austrija, Pietų Korėja ir kt. kino juostomis. Iš viso į konkursinę programą „Perspektyvos“ pateko 8-ių pasaulio valstybių filmai.
Ironiška drama „Anarchija Žirmūnuose“ – istorija apie sujauktą dabartinę lietuvišką realybę, bandančią atrasti, kas yra „gera“ ir „bloga“. Už šio filmo scenarijų autorius Saulius Drunga buvo apdovanotas „MEDIA New Talent“ prizu Kanų kino festivalyje.
Filmo „Anarchija Žirmūnuose“ gamybą parėmė Lietuvos Respublikos kultūros ministerija, Lietuvos Respublikos kultūros rėmimo fondas ir ES paramos audiovizualiniam sektoriui programa MEDIA. Filmą prodiusavo nepriklausoma Lietuvos kino gamybos kompanija „Tremora“ kartu su Vengrijos kino gamybos kompanija „Katapult Film“.
7/3/2011
Kovo 25-28 dienomis kino festivalio "Kino Pavasaris" metu bus rengiamos kūrybinės dirbtuvės "SCRIPT +". Tai jau antrus metus iš eilės vykstantys mokymai, skirti detalesnei pažinčiai su kino dramaturgija.
Šiais metais dirbtuvėms vadovaus Europoje pripažintų kino seminarų "Four Corners" bei "Scripteast" mokymų vadovas ir kino dramaturgijos ekspertas Christian Routh, dalyvavęs realizuojant tokius garsius filmus kaip "Breaking The Waves" (rež. Lars von Trier), "Toto Le Heros" (rež. Jaco Van Dormael), "Orlando" (rež. Sally Potter) ir "Elizabeth" (rež. Shekhar Kapur).
Taip pat kovo 28 dieną 12 val. kino teatre "Pasaka" vyks vieša Ch. Routh paskaita "Kino scenarijaus vystymo keliai ir klystkeliai" apie įvairias kino scenarijaus pristatymo galimybes tarptautinėje kino rinkoje.
Kino dramaturgijos dirbtuvių "SCRIPT +" paraiškos pateikimui reikia:
1-2 puslapių apimties pagrindinių filmo siužetinių linijų bei personažų pristatymo (synopsis) arba 3-10 puslapių apimties filmo siužeto (treatment), lietuvių ir anglų kalbomis;
autoriaus kūrybos ir gyvenimo aprašymo (CV).
Iš pateiktų paraiškų bus atrinkti 5-6 projektai, kurie ir dalyvaus dirbtuvių darbų maratone.
Kino dramaturgijos dirbtuvėse kviečiami dalyvauti visi norintys. Dalyvio mokesčio nėra. Užsiėmimai vyks anglų kalba.
Elektroninis adresas pasiteiravimui ir paraiškų siuntimui: tremora@tremora.com
Galutinė paraiškų pateikimo data: kovo 20 d.
Projektą organizuoja kino gamybos kompanija "Tremora", vadovaujama prodiuserės Ievos Norvilienės, bendradarbiaujant su VšĮ "Kino pavasaris", kino teatru "Pasaka" ir Media desk Lietuva, finansuojant Kultūros rėmimo fondui.
Pasiteiravimui:
Ieva Norvilienė,
Prodiuserė, kino kompanija "Tremora"
Mob.: 8 686 975 84,
El. paštas: ieva@tremora.com
21/2/2011
Prieštaringai Lietuvoje įvertintas ir Kanuose už scenarijų apdovanotas debiutinis režisieriaus Sauliaus Drungos filmas "Anarchija Žirmūnuose" prasiskynė kelią į svarbiausias Europos kino rinkas. Jau netrukus ši ironiška drama bus pristatyta Italijos, Vokietijos, Austrijos ir vokiškai kalbančios Šveicarijos dalies žiūrovams.
"Lietuviški filmai nelengvai skinasi kelią tarptautinėse rinkose, todėl jau dabar sudaryti susitarimai dėl "Anarchijos Žirmūnuose" platinimo užsienyje yra didelis įvertinimas debiutuojančiam režisieriui bei visai kūrybinei komandai. Džiugu, kad šis prieštaringas emocijas keliantis ir nestandartinis filmas intriguos ir Europos žiūrovą. Tikimės, kad tai tik pradžia ir jis pasklis dar plačiau, nes šiuo metu vyksta derybos dar su kelių didžiųjų kino rinkų atstovais." – teigia Ieva Norvilienė, filmo "Anarchija Žirmūnuose" prodiuserė.
Pirmieji susitarimai dėl filmo "Anarchija Žirmūnuose" platinimo Europos šalyse buvo pasirašyti Tarptautiniame Berlyno kino festivalyje, Europos filmų mugės metu.
Tuo, kad filmas pasiektų kuo didesnį tarptautinį žiūrovų ratą ir toliau rūpinsis Paryžiuje įsikūrusi filmų pardavimų ir koprodukcijos kompanija "Reel Suspects", kurios specializacija – įvairaus žanro europietiški nekomerciniai filmai.
Pasak filmo režisieriaus ir scenarijaus autoriaus Sauliaus Drungos, "Anarchija Žirmūnuose" yra nepatogaus kino pavyzdys – istorija apie sujauktą dabartinę lietuvišką realybę, bandančią atrasti, kas yra "gera" ir "bloga". O į save pažvelgti iš šalies labai dažnai būna nemalonu ir netgi erzina.
Už šio filmo scenarijų autorius Saulius Drunga buvo apdovanotas "MEDIA New Talent" prizu Kanų kino festivalyje.
Artimiausiu metu Lietuvos žiūrovai filmą "Anarchija Žirmūnuose" didžiuosiuose šalies kino ekranuose turės galimybę išvysti Vilniaus tarptautinio kino festivalio "Kino pavasaris" metu. Jis vyks sostinėje kovo 17-31 dienomis.
Filmo "Anarchija Žirmūnuose" gamybą parėmė Lietuvos Respublikos kultūros ministerija, Lietuvos Respublikos kultūros rėmimo fondas ir ES paramos audiovizualiniam sektoriui programa MEDIA. Filmą prodiusavo nepriklausoma Lietuvos kino kompanija "Tremora" kartu su Vengrijos kino kompanija "Katapult Film".
13/9/2010
Režisierė Kristina Buožytė, kurios debiutinis pilno metražo filmas „Kolekcionierė“ (2008) buvo apdovanotas „Sidabrine gerve“ už geriausią metų filmą, po intensyvaus pasiruošimo naujam projektui pasiekė finišo tiesiąją ir jau vadovauja kūrybiniam procesui filmavimo aikštelėje. Kūrybinė grupė jau dirba Nidoje ir netrukus persikels į Vilnių bei jo apylinkes.
Šį kartą režisierė kartu su prancūzų kolega – scenarijaus bendraautoriumi – Bruno Samper – ėmėsi tyrinėti žmonių sąmonės ir pasąmonės vingius, kurie atsiskleidžia vykdomo eksperimento metu. „AURORA“ – mokslinės fantastikos romantinė drama. Šio filmo siužeto pagrindas – fatališka meilės istorija, besirutuliojanti tarsi paraleliniame pasaulyje, į kurią pagrindiniai veikėjai – Lukas ir Aurora – pakliūva per tarptautinės mokslininkų komandos vykdomą eksperimentą. Luką įkūnija vienas iš populiariausių jaunosios lietuvių kartos aktorių Marius Jampolskis, Auroros vaidmenį kuria nors ir neprofesionali, tačiau jau nemažai vaidybinės patirties turinti aktorė Jurga Jutaitė.
Lukas – jaunas neuronų informatikas, pakviestas dalyvauti moksliniuose bandymuose ir tapti jų pagrindiniu stebimuoju subjektu. Aurora – po automobilio avarijos komos būsenos ištikta moteris, kuri taip pat įtraukta į bandymus. Mokslinio ekperimento tikslas – neuronais perteikti informaciją iš komos būsenoje atsidūrusios moters smegenų į šiam ekperimentui pasiryžusio Luko smegenis ir stebėti, kaip ši informacija priimama bei kaip ji funkcionuoja ir veikia žmogaus potyrius. Prasidėjus eksperimentui, Lukas pakliūva į viliojantį Auroros pasaulį, kuriame ši patraukli, aistringa moteris net nežino, kad yra ištikta komos. Tarp Luko ir Auroros užsimezga ypatingas ryšys. Vis dėlto jų jausmus ima griauti per automobilio avariją žuvęs Auroros vyras Stalkeris. Jo vaidmenį sutiko kurti režsierius Šarūnas Bartas, kuris ir savo filmuose yra suvaidinęs ne vieną personažą.
Pagrindiniai filmavimo darbai įsibėgės rudenį, kai prie kūrybinės grupės prisijungs daugiau aktorių iš Lietuvos ir užsienio.
Filmo gamintojas – UAB „Tremora“, kartu su Prancūzijos kino gamybos kompanija „Acajou Films“. Prodiuserė – Ieva Norvilienė.
Nuo rugsėjo 9 dienos šalies kino ekranuose pasirodys filmas „Anarchija Žirmūnuose“, sukurtas pagal vienintelį oficialiai tarptautiniu mastu pripažintą lietuvišką scenarijų. Už jį autorius Saulius Drunga buvo apdovanotas Kanų kino festivalio „MEDIA New Talent“ prizu.
„Džiaugiamės Lietuvos žiūrovui galėdami pristatyti filmą pagal visoje Europoje pripažinimo sulaukusį scenarijų. „Anarchija Žirmūnuose“ yra drąsus ir nestandartinis kūrinys, kuris vienus nustebins, kitus – priblokš, tačiau abejingų tikrai nepaliks“, – teigia Ieva Norvilienė, filmo „Anarchija Žirmūnuose“ prodiuserė.
Pilnametražį filmą režisavo pats scenarijaus autorius S. Drunga. Pagrindinius vaidmenis jame atlieka jaunosios kartos kino aktoriai – Toma Vaškevičiūtė, Severija Janušauskaitė, Martynas Nedzinskas – bei Lietuvos kino ir teatro legenda Jūratė Onaitytė.
Muziką specialiai „Anarchijai Žirmūnuose“ sukūrė žymi latvių alternatyvaus roko grupė „Satellites LV“, kurios albumas „Vadu“ 2009-aisiais pelnė geriausio Latvijos roko albumo titulą. Jame esanti daina „No sākuma“ skamba ir filmo treileryje.
„Anarchija Žirmūnuose“ – tai istorija apie sujauktą dabartinę lietuvišką realybę, bandančią atrasti, kas yra „gera“ ir „bloga“. Didžioji dalis filmo scenų buvo nufilmuota sostinės „miegamuosiuose“ rajonuose – Žirmūnuose ir Pašilaičiuose.
„Anarchija Žirmūnuose“ pasakoja, kaip jauna ir naivi provincialė Vilė atvyksta į didmiestį siekti aukštojo mokslo. Beieškodama nebrangaus nuomojamo buto, mergina susiduria su anarchistine simbolika išmargintu skelbimu, kuris atveda pas jo autorę — berniukiškai atrodančią vienmetę Sandrą. Abipusė merginų simpatija – ir Vilė tampa Sandros nuomininke.
Lengvai ir nerūpestingai žongliruodama anarchijos sąvoka, Sandra naujai draugei stengiasi įrodyti ir parodyti, kad tikrai yra būdų įveikti vienatve ir abejingumu atvykėlį gąsdinantį didmiesčio pasaulį. Tačiau vieną dieną Vilė, atsitiktinai susipažinusi su pankų bendruomenės nariu, supranta, kad jos draugės propaguojama „anarchija“ neturi nieko bendra nei su kontrkultūra, nei su politika. Šis atradimas netikėtai sukelia didžiulius įtarimus, priverčiančius naujai pažvelgti į netradicinius Sandros sugebėjimus, bylojančius apie kriminalinę praeitį...
Filmo „Anarchija Žirmūnuose“ gamybą parėmė Lietuvos Respublikos kultūros ministerija, Lietuvos Respublikos kultūros rėmimo fondas ir MEDIA. Filmą prodiusavo nepriklausoma Lietuvos kino kompanija „Tremora“ kartu su Vengrijos kino kompanija „Katapult Film“.
2/8/2010
Šių metų vienuolikos Europos šalių kino organizacijų susivienijimo EEFA (East European Film Alliance) organizuojamame kino profesionalams skirtame seminare „EEFA Training Network“ dalyvaus ir lietuviškas projektas TOLYN NUO SAVES TOLYN, kurio scenarijų parašė Kazimiera Petkevičiūtė.
Savo veiklą rytinėje Europos dalyje plečiantis susivienijimas EEFA skiria maksimalų dėmesį naujų talentų paieškai bei jų darbų pristatymui tarptautinėje kino erdvėje. Tam tikslui pusei metų skirta seminaro programa yra suskaidyta į keturias dalis, kiekviena kurių vyks vis kito europinio kino festivalio metu. Pirmoji dalis – birželio 17 dieną startuosiančiame tarptautiniame Maskvos kino festivalyje, paskutinė – gruodžio mėnesį Taline vyksiančiame Black Nights kino festivalyje.
EEFA seminarai pasižymi tuo, jog organizatoriai visuomet stengiasi pakviesti ryškiausius europinės kino industrijos specialistus, konsultuojančius scenarijaus rašymo, filmų gamybos ir platinimo klausimais.
Tarp šiais metais seminarą vesiančių dėstytojų bus kino dramaturgijos ekspertas Christian Routh, prisidėjęs vystant tokius europietiškus filmus kaip „Elizabeth“ (rež. Shekhar Kapur), „Orlando“ (rež. Sally Potter) ir „Breaking The Waves“ (rež. Lars Von Trier), bei kino scenarijų konsultavimo kompanijos „Script Factory UK“ direktorė Lucy Scher, dirbusi su britų režisieriumi Stephen Frears.
Kazimieros Petkevičiūtės scenarijus „My Little Runaway“ buvo pastebėtas šių metų festivalio „Kino Pavasaris“ metu vykusiose kino dramaturgijai skirtose kūrybinėse dirbtuvėse „Script+”. Jaunatviška istorija apie Turkijoje gyvenimo atsitiktinumų draugėn suvestas dvi merginas sudomino kūrybines dirbtuves organizavusią kino kompaniją „Tremora“, kuri pasiūlė scenarijaus konsultantu scenaristą ir režisierių Saulių Drungą bei apsiėmė padėti vystyti iki šiol nežinomos autorės projektą.
27/4/2010
Antradienį, balandžio 27 d., Vokietijoje, Diuseldorfo miesto kino teatre „UCI“ (šis kino teatras priklauso rodytojų tinklui „United Cinemas International Multiplex GmbH“) įvyko išankstinė režisieriaus Igno Miškino vaidybinio pilnametražio filmo „Artimos šviesos“ premjera.
Rytoj, balandžio 29 d., filmas pradedamas rodyti Vokietijos kino teatrų repertuare. Bus platinama 10 filmo „Artimos šviesos“ kopijų. Pasak prodiuserių, tai gana didelis skaičius net ir Vokietijoje platinamiems nekomerciniams (dar vadinamiems „arthause“) filmams. Filmo pristatymą galite pamatyti Diuseldorfo kino teatro tinkalalpyje http://www.uci-kinowelt.de/Duesseldorf/Programm/Filme/219025/lowlights.
Filmas bus rodomas Berlyne („UCI Colosseum“), Leipcige/Gunthersdorfe („UCI Nova Eventis“), Bochume („UCI Ruhr Park“), „Hürth‘e“ („UCI Hürth Park“), Vupertalyje („Cinema“), Heilbrone („Universum Arthouse-Kinos“), Landau („Universum Kinocenter“), Pforzheime („Cinema - Das Filmtheater“), Niurnberge („Casablanca“).
Vėliau „Artimos šviesos“ bus rodomas dar keliuose mažesniuose, nekomerciniam kinui skirtuose kino teatruose Kiolne, Bonoje ir kt..
Diuseldorfe „UCI“ žiūrovams, kurių susirinko pilna salė, filmą „Artimos šviesos“ pristatė režisierius Ignas Miškinis, prodiuserė Ieva Norvilienė, aktorė Julia Maria Kohler, ko-prodiuseriai Diegmaras Niehage, Michaelis P.Austas, dailininkė Monika Bauert, kompozitorius Marku Austas, kostiumų dailininkė Romy Reinfeld , didelis būrys gamybos asistentų, kurie prisidėjo filmuojant filmą Vokietijoje, taip pat garso postprodukcijos studijos vadovas Tilo Buschas. Vienas garsiausių premjeros svečių – fondo „Filmstiftung NRW“, kuris finansavo filmo gamybą, vadovas Michaelis Schmid-Ospachas.
Po premjeros įvyko filmo kūrėjų susitikimas su žiūrovais.
Lietuvoje pradedamas platinti filmo DVD tiražas.
s22/2/2010
Kovo 30 – 31 dienomis jubiliejinio penkioliktojo kino festivalio „Kino Pavasaris“ metu bus rengiamos kūrybinės dirbtuvės „SCRIPT +“, skirtos kino dramaturgijai. Jų metu dalyviai bus supažindinami su kino dialogų rašymo, kino siužeto konstravimo bei vystymo subtilybėmis.
Dirbtuvėms vadovaus kino scenarijų vystymo programos EU Media SOURCES 2 tarybos narys ir kino scenarijaus vystymo kursų SOURCES 2 dramaturgas-konsultantas David Wingate, savo patirtimi ir įžvalga prisidėjęs prie tokių gerai Europoje žinomų filmų kaip „Fucking Åmål“ (rež. Lukas Moodysson), „Short Order“ (rež. Anthony Byrne) „Mouth To Mouth“ (rež. Bjorn Runge) ir „Daybreak“ (rež. Bjorn Runge).
David Wingate taip pat yra žinomas ir kaip pedagogas, dėstęs Norvegijos ir Švedijos kino mokyklose. Balandžio 1 dieną vyks vieša Wingate paskaita apie scenarijaus skaitymo-vertinimo techniką, kurioje galės apsilankyti visi norintys.
„SCRIPT +” dirbtuvės nuo paskutiniuoju metu populiariais tapusių panašaus tipo mokymų ir seminarų skirsis tuo, jog dviejų dienų laikotarpyje kiekvienas dalyvis dirbs su savo nuosavu filmo siužetu arba scenarijumi. Užsiėmimai vyks anglų kalba.
Kino dramaturgijos dirbtuvėse kviečiami dalyvauti visi norintys. Dalyvio mokesčio nėra.
Iš pateiktų paraiškų bus atrinkti 4 – 5 projektai, kurie ir dalyvaus dirbtuvių darbų maratone.
„SCRIPT +“ paraiškos pateikimui reikia:
Elektroninis adresas pasiteiravimui ir paraiškų siuntimui: info@tremora.com
Galutinė paraiškų pateikimo data: kovo 10 d.
Jei net niekada nesate rašęs, tačiau turite norą bei idėją parašyti scenarijų – tai puiki proga jį pradėti ir tobulinti SCRIPT + metu.
Projektą organizuoja kino gamybos kompanija „Tremora“, bendradarbiaujant su VŠĮ “Kino pavasaris”, Britų taryba ir Media desk Lietuva.
29/9/2009
„Įsibėgėji, giliai įkvėpi ir užgesini šviesas. O įjungi tik tada, kai pritrūksti oro“,- taip Igno Miškinio filme „Artimos šviesos“ prasideda trijų herojų pasivažinėjimas naktinėmis priemiesčio gatvėmis. Tai jau antras pilnametražis kūrėjo darbas. Prieš keletą metų Lietuvos kino žiūrovų vertinimui buvo pateiktas „Diringas“- savo stiliumi ir tema sukėlęs nemažą reakcijų bangą. Ne mažesnę audrą buvo sukėlęs ir trumpametražis Igno Miškinio filmas „Lengvai ir saldžiai“. „Diringas buvo piktas ir purvinas filmas. Ko negalėčiau pasakyti apie „Artima šviesas“. Nors pats filmo fonas ir tamsus, tačiau pagrindinė mintis skleidžia šviesą, šilumą ir viltį. Čia svarbi akimirka ir joje tūnanti paslaptis. Filmo herojai iš naujo atsisuka vienas į kitą ir atranda tikrus išgyvenimus bei jausmus“,- savo mintimis apie filmą dalinosi režisierius. Nors „Artimos švieos“ Lietuvos kino teatruose pasirodys tik spalio 23 dieną, tačiau filmas jau dabar yra sulaukęs Sidabrinės gervės apdovanojimo kaip geriausias metų filmas, o pagrindinis aktorius Dainius Gavenonis pripažintas geriausiu metų aktoriumi. Tačiau ir be šių apdovanojimų, filmas jau spėjo aplankyti „Karlovy Vary“ fimų festivalį Čekijoje, kur varžėsi dėl geriausiojo titulo programoje, apžvelgiančioje geriausią Rytų Europos vaidybinį kiną. Taip pat dalyvavo Rusijos kurortiniame mieste Anapoje rugsėjo 13- 20 dienomis vykusiame kino festivalyje „Kinošok“ bei Hamburgo tarptautinių filmų festivalyje. Ne ką mažiau festivalių dar laukia ir netolimoje ateityje. Tarp įžymesnių būtų verta paminėti Vašuvos tarptautinių filmų festivalį bei Pietų Korėjoje organizuojamą tarptautinį Pusano filmų festivalį. Tiek „Diringe“ tiek ir trumpametražiniame filme „Ieva“ suvaidinęs Oskaro Koršunovo teatro aktorius Dainius Gavenonis gali pasirodyti lyg Igno Miškinio mėgstamiausias, nes ir „Artimose šviesose“ jis atlieka pagrindinį vaidmenį. Anot režisieriaus, jis jau kurdamas scenarijų žinojo, kas suvaidins vieną iš pagrindinių herojų. Šiek tiek sunkiau buvo renkantis aktorę moters rolei. Likus tik dviem savaitėms iki filmavimo darbų pradžios buvo pasirinkta Vokiečių aktorė Julia Maria Kohler. Pastaroji Lietuvos kino teatrų lankytojams geriau pažįstama iš šiemetinio Vilniaus tarptautinio kino vestivalio „Kino pavasaris“, kur buvo konkursinės programos viena iš komisijos narių. Tuo tarpu Liną filme suvaidinęs Jonas Antanėlis- lietuvos aktorių padangėje dar tik debiutuojantis vardas. Anksčiau užsiiminėjęs su vaidyba nesusijusia veikla, Igno Miškinio filme Jonas Antanėlis atliko vieną iš trijų pagrindinių vaidmenų. Anot režisieriaus, į šalį atidėjęs visą kasdieninę savo veiklą, debiutantas labai atsakingai ir intensyviai ruošėsi filmui. „Manau, kad tai net labai vykęs eksperimentas. Jonas šiam filmui atidavė visas savo jėgas ir tiesiog pasinėrė į kūrybinį procesą.“,- džiaugėsi režisierius. „Artimos šviesos“ tai istorija apie vienatvei pasmerktus ir šiandieninio didmiesčio gyvenimo rutinos įkalintus žmones, išsiilgusius artumo, romantikos ir nuoširdumo. Išgalvoti naktinio pasivažinėjimo ritualai provokuoja kurti naują pasaulį. Įprastas ir banalus gatvių labirintas atsiskleidžia naujais ir nepatirtais pojūčiais, žmogiškais ir šiltais. Naktinė kelionė trumpa kaip mirksnis, tačiau būtent ji leidžia pasinerti į iki šiol nepatirtus nuotykius, atrasti užmirštą meilę ir viltį... Nors ir vienai trumpai vasaros nakčiai.
2/6/2009
Filmas bus parodytas liepos 3 - 11 dienomis vyksiančio festivalio konkursinėje programoje „Rytų vakarai“ (East of the West), kurioje varžosi Vidurio ir Rytų Europos kūrėjų filmai.
“Artimas šviesas” į programą įtraukė ir Varšuvos kino festivalio organizatoriai, rašoma filmo platintojų „Acmefilm“ pranešime spaudai.
Antrasis pilnametražis I.Miškinio filmas pasakoja apie du vyrus ir moterį, kuriuos suartina vienos nakties klajonė automobiliu Vilniaus gatvėmis. Kūrinyje šaltas ir uždaras miestas virsta naujai atrasta erdve, pilna naujų potyrių, laisvės ir artumo, meilės ir vilties.
Filme pagrindinius vaidmenis atlieka aktoriai Dainius Gavenonis, Jonas Antanėlis ir vokiečių aktorė Julia-Maria Köhler, kovo mėnesį dalyvavusi Vilniaus tarptautinio kino festivalio “Kino pavasaris” žiuri.
I.Miškinio filmas sukurtas bendradarbiaujant Lietuvos (“Tremora”) ir Vokietijos (“Dagstar film”) kino gamybos kompanijoms, todėl dalis filmo nufilmuota Lietuvoje, dalis – Vokietijoje, o kūrybinėje grupėje dirbo abiejų šalių atstovai: prodiuserė Ieva Norvilienė, operatorius Rolandas Leonavičius, dailininkė Monika Bauert, kostiumų dailininkė Romy Reinfeld, grimo dailininkė Astrid Mariaschk, kompozitorius Markus Aust, garso režisierius Saulius Urbanavičius, montažo režisierė Gesa Martens.
Filmuojant sudėtingas scenas greitai važiuojančiais automobiliais, kūrėjams talkino ir Vokietijos kaskadininkai.
“Artimos šviesos” – pirmasis ir kol kas vienintelis lietuviškas vaidybinis filmas, gavęs paramą iš Europos Sąjungos kino paramos fondo “Eurimages”. Iš šio fondo prezidento Jacques Toubo rankų režisierius I.Miškinis ir gavo “Sidabrinę gervę” už geriausią metų pilnametražį vaidybinį filmą.
Filmas Lietuvos žiūrovams bus pristatytas šių metų rudenį.
19/8/2008
11/8/2008
Daug svarbių naujo vaidybinio filmo scenų vyksta pagrindinės herojės Vilės (akt.Toma Vaškevičiūtė) nuomojamame bute. Ilgai ieškojusi filmavimui tinkamo būsto, kūrybinė grupė įsikūrė šviesaus atminimo režisieriaus Henriko Šablevičiaus namuose. Henrikas Šablevičius yra pripažintas lietuvių dokumentinio kino klasikas. Jis suformavo savitą poetinės dokumentikos kryptį, kuri Lietuvos okupacijos metais tapo atsvara sovietinei propagandai. H.Šablevičius mirė 2004-aisiais metais, palikęs Lietuvos kino fondui nemažai unikalių dokumentinių filmų. Garsus režisierius buvo žinomas savo pedagogine veikla. Jis įkūrė Lietuvos muzikos akademijos kino ir televizijos katedrą. Išugdė ne vieną naujos kartos režisierių. Filmo „Anarchija Žirmūnuose“ prodiuserė Ieva Norvilienė pasakoja : „Mūsų komandoje dirba keli H.Šablevičiaus auklėtiniai. Vilės buto ieškojome ilgai, reikalavimai buvo dideli. Butas turėjo atitikti Žirmūnų mikrorajono standartus, tačiau būti pakankamai erdvus ir būtinai pirmame aukšte, kad būtų patogu pastatyti apšvietimą už lango. Atrodė, kad reikiamo būsto nepavyks rasti. Henrikui Šablevičiui priklausęs butas įtiko. Šiek tiek didesnis ir pirmame aukšte. Erdvės darbui vis tiek trūko, todėl filmavimo aikštelėje vienu metu galėjo būti tik keletas žmonių. Visi kūrybinės grupės nariai – dailininkai, apšvietėjai, atlikę savo darbą, būriavosi lauke. Namo gyventojai tokia keista kaimynyste visai nesistebėjo. Priešingai-sveikinosi, klausė, kaip sekasi. Kai kurie žmonės dalijosi prisiminimais ir nešė savo anūkų nuotraukas iš filmų, kuriuose jie vaidino…“ Antradienį, rugpjūčio 5-ą dieną, į filmavimo aikštelę atvyko aktorė Jūratė Onaitytė. Per kelias dienas garsiai Kauno dramos teatro aktorei teks suvaidinti daugybėje scenų. „Kine viskas filmuojama taip, kaip patogiau gamybai“ - ramiai dalinosi pirmais įspūdžiais patyrusi aktorė - „ štai dabar su Toma vaidinsime, kaip mes pykstamės. Po 10 minučių reikės keisti nuotaiką, prisiminti scenarijaus pradžią ir keliauti laike į mudviejų pirmąją pažintį. Mano kolegos, jau suvaidino dviejuose trečdaliuose filmo scenų. Jie visiškai įsijautę į filmo tikrovę, atsipalaidavę. Aš gi tik atvažiavau ir iš karto patekau prieš kamerą. Tai manęs netrikdo. Priešingai, lengviau, kuomet visa grupė jau „susigrojusi“, dirba tiksliai, o režisierius greitai ir aiškiai sako, ko jam reikia“.
24/7/2008
Savaitę laiko naujo vaidybinio filmo ,,Anarchija Žirmūnuose” kūrėjai keliauja po įvairias Vilniaus miesto vietas. Liepos 13-osios naktį filmo dailininkai „Express pizza“ patalpas Žirmūnų gatvėje pavertė išgalvotu greito maisto restoranu. Jį įnirtingai su molotovo kokteiliu rankose atakavo Vilę vaidinanti aktorė Toma Vaškevičiūtė. Aplinkinių smalsumą skatino ugnis, kurią kūrė ir prižiūrėjo specialiųjų efektų meistrai Darius Cicėnas ir Edvardas Tamulevičius bei kaskadininkas Saulius Janavičius. Šio specialisto pagalbos prireikė toje pačioje gatvėje kitą dieną, kai Severijos Janušauskaitės herojė Sandra mušė chuliganą koviniuose epizoduose neįprastu būdu. Režisierius S. Drunga komentavo: „aš rūpinausi, kad aktorė tinkamai atrodytų kadro pradžioje ir pabaigoje. Konkretų smurtinį veiksmą su Severija ir jos priešininku derino kaskadininkas Saulius Janavičius. Jo kompetencija viską padaryti taip, kad žiūrovas patikėtų šia scena“. Žirmūnų gatvę ir šalia jos esančius kiemus kūrybinė grupė filmavo dažniausiai. Darbo savaitės pabaigoje-liepos 18-os penktadienį- filmo kūrėjus vežiojo specialiai užsakytas troleibusas. Už jo vairo kantriai dirbo 48-erius metus troleibusą valdantis Marijonas Mykolas Jalmakas. Paklaustas, ar nesunku prisitaikyti prie filmavimo specifikos, patyręs vairuotojas ramiai atsakė: „jau gal šeštą kartą padedu kinui. Dabartiniai mano klientai labai ramūs ir organizuoti“. Liepos 21-ą dieną, pirmadienį, filmo kūrybinė grupė įsikūrė naktiniame alternatyvios muzikos klube „Musė“ Jakšto gatvėje. Čia buvo filmuojami kadrai, kuriems reikėjo tikro punk roko koncerto ir atitinkamos masuotės. Nemokamai pagroti sutiko grupė „Lenino prospektas“, o publikos „vaidmeniui“ savanoriškai susirinko išties marga minia. Dominavo jauni pankai, tačiau jų fone matėsi baikeriai, būrelis vyresnio amžiaus vilniečių, prijaučiančių įvairesniam kultūriniam gyvenimui. Naktinio klubo „Musė“ šeimininkas – grupės „Spički“ būgnininkas Viačeslavas Aleksejevas ramiai skaitė knygą filmavimo metu. Jam pankiškas tūsas jokia naujiena. Filmo rėmėjų UAB „Mineraliniai vandenys“ atstovas Darius Šiaudinis tą vakarą pats asmeniškai padėjo paruošti gėrimus skirtingo amžiaus žmonėms. Filmavimo kolektyvas dėl visa ko perspėjo, kad vakarėlis bus triukšmingas. Gėrimų tiekėjo tai nenugąsdino. Darius tik stebėjosi, kad filmavimo organizatoriams pavyko suvaldyti griežtiems nurodymams atrodytų sunkiai pasiduodančią minią. Prodiuserė Ieva Norvilienė buvo patenkinta susirinkusių žmonių entuziazmu: ,,atsitiktinai susirinkę statistai atrodė lyg stropiai repetavę. Iš tikro viskas vyko ekspromtu. Visiems padėjusiems filmo kūrėjai labai dėkingi už nuoširdų dalyvavimą.“Ne visi prabėgusių dienų filmavimo darbai buvo panašūs į egzotiškus nuotykius. „Anarchijos Žirmūnuose“ kūrėjus buvo galima pamatyti Vilniaus Pedagoginiame universitete ir Dailės akademijos bibliotekoje. Čia buvo filmuojami pašaliniam stebėtojui pasirodę „paprastesni“ kadrai. Nesusiję su dinamiškais epizodais. Operatorius Feliksas Abrukauskas su šypsena komentuoja tokį paprastumą: „Man atvirkščiai. Tai, kas kadre dega ar krenta –jau savaime atrodo efektingai. Daugiau kūrybiškumo reikia kasdienę buitį verčiant vizualiu grožiu. Techniškai sunkesni darbai dar laukia ateityje, kai filmuosim iš automobilio, jo viduje.“ Ieva Norvilienė neslėpė savo pagarbos žinomiausiai filmo aktorei: „Žaviuosi Jūrate Onaityte. Ji žiūrovų pamėgta daugelyje teatro vaidmenų, taip pat televizijos filmuose „Raudonmedžio rojus“, “Geismų tramvajus“, bei populiariuose kino filmuose „Turtuolis, vargšas“, „Moteris ir keturi jos vyrai“. Atrodytų, kad tokią patirtį sukaupusi aktorė turėtų reikalauti išskirtinio dėmesio sau, tačiau yra visiškai priešingai. Jūratė labai preciziškai ruošiasi, atsakingai pasirengusi ne tik vaidmeniui ekrane, bet ir už kadro. Kad ir kas benutiktų, ji žino kuriai scenai kaip pasirengti. Filmavimo aikštelėje ji yra ne tik puiki aktorė, bet ir supratinga kūrybinės grupės narė...“
13/7/2008
Daugeliui šio filmo pavadinimas jau girdėtas. 2007-ais metais jis buvo entuziastingai linksniuojamas spaudoje, kuomet šis kino projektas bei jo autoriai nurungė kitų Europos kino kūrėjų darbus ir buvo pagerbti tarptautinio Kanų kino festivalio metu. Dabar visoje Europoje išgarsėjęs kino scenarijus pagaliau virsta kino filmu, kurį prodiusuoja lietuvių kino kompanija “Tremora“. Filmo prodiuserė – Ieva Norvilienė, padėjusi gimti ryškiems naujos kino kartos kūrėjų filmams, tokiems kaip Igno Miškinio “Diringas” ir Kristinos Buožytės “Kolekcionierė”. Prodiuserė naujojo filmo režisūrą nusprendė patikėti scenarijaus autoriui Sauliui Drungai. Filmo montažo darbai bus vykdomi Vengrijoje. Juos finansuos projekto partneriai kino gamybos kompanija “Katapult film“. Didesnę filmo gamybos dalį finansuoja Lietuvos Kultūros rėmimo fondas.“Filmo biudžetas nėra didelis. Tokiam filmui, net sakyčiau – nerealiai mažas. Tačiau rūpesčius dėl finansų kompensuoja labai kūrybinga jaunų profesionalų komanda. Jos dėka darbai vyksta sparčiai ir taupiai“, –pasakojo Ieva Norvilienė. „
Anarchija Žirmūnuose“ operatoriumi tapo Feliksas Abrukauskas, dailininku – Arūnas Čepulis, kostiumų dailininke – Liuka Songailaitė. Filme vaidins jaunosios kartos aktoriai Toma Vaškevičiūtė, Severija Janušauskaitė, Giedrė Giedraitytė, Toma Gailiūtė ir Martynas Nedzinskas, o taip pat lietuviško kino legenda Jūratė Onaitytė. Filmavimo darbai yra numatyti Pašilaičiuose, Ševčenkos gatvėje, geležinkelio stotyje, Gedimino prospekte, sostinės senamiestyje ir, žinoma, Žirmūnuose. Kelios filmo scenos bus filmuojamos alternatyvios muzikos klube „Musė“. Liepos 21-ą dieną čia apsilankę žmonės ne tik galės stebėti kinematografininkų darbą, bet ir patys įsiamžinti kino kūrinyje. Visus filmavimo darbus planuojama baigti rugpjūčio 9-ą dieną.„Anarchija Žirmūnuose“ – tai istorija apie sujauktą dabartinę lietuvišką realybę, bandančią atrasti kas yra „gera“ ir „bloga“.
6/2008
6/2008
Internetinės televizijos kanalas MINI MOVIE INTERNATIONAL CHANNEL įsigijo vieną iš keturių vaidybinio filmo „Brėkštant“ novelių „Bent niekada“ (režisierius Marius Kunigėnas).
6/2008
Liepos mėnesį pradedamas filmuoti vaidybinis filmas „Anarchija Žirmūnuose“ (režisierius Saulius Drunga), kurio scenarijus 2007-ųjų tarptautiniame Kanų kino festivalyje buvo apdovanotas Media New Talent prizu. Filmo gamybai Lietuvos Respublikos kultūros rėmimo fondas skyrė 200 000 litų. Filme vaidins jaunosios kartos aktorės Toma Vaškevičiūtė, Severija Janušauskaitė bei lietuviško kino legenda Jūratė Onaitytė.
06/2008
Rugpjūčio mėnesį pradedamas filmuoti vaidybinis filmas „Artimos šviesos“ (režisierius Ignas Miškinis). Tai bus Lietuvos ir Vokietijos bendros gamybos produktas – Lietuvos Respublikos kultūros ministerija filmui skyrė 1 400 000 litų o Vokietijos fondas Filmstiftung NRW – 863 000 lt. Filme vaidins Dainius Gavenonis
Designed by Paulius Zavadskis 2008


Anarchija Žirmūnuose

Anarchija Žirmūnuose () – 2010 m. vaidybinis pilnametražis filmas, 90 min. trukmės. Filmą prodiusavo nepriklausoma Lietuvos kino gamybos kompanija „Tremora“ kartu su Vengrijos kino kompanija „Katapult Film“. Filmo indeksas – T.


Anarchija Žirmūnuose


2017 m.

2017 m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys sekmadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

 2017 metus Lietuvos Respublikos Seimas paskelbė SportoSeimas paskelbė 2017 metus Sporto metais, Algirdo Juliaus GreimoSeimas paskelbė 2017 metus Algirdo Juliaus Greimo metais, Lietuvių kalbos kultūrosSeimas 2017-uosius paskelbė Lietuvių kalbos kultūros metais, Ievos SimonaitytėsSeimas 2017-uosius paskelbė I. Simonaitytės metais, Tautinio kostiumo2017-uosius Seimas paskelbė Tautinio kostiumo metais, PiliakalniųSeimas paskelbė 2017-uosius metus Piliakalnių metais  ir Reformacijos metais.2017-UOSIUS SEIMAS PASKELBĖ REFORMACIJOS METAIS
 Kovo 29 d. rastas 1918 m. vasario 16 d. Nepriklausomybės aktas Vokietijoje.http://vz.lt/verslo-aplinka/2017/03/29/rastas-vasario-16-osios-lietuvos-nepriklausomybes-akto-originalas
 Birželio 30–liepos 2 d. Kaune, Druskininkuose ir Elektrėnų sav. vyko X Pasaulio lietuvių sporto žaidynės.Žaidynių dalyvius sveikino ir D. Grybauskaitė, ir V. Adamku

Simonaitytės metais, Tautinio kostiumo2017-uosius Seimas paskelbė Tautinio kostiumo metais, PiliakalniųSeimas paskelbė 2017-uosius metus Piliakalnių metais ir Reformacijos metais.2017-UOSIUS SEIMAS PASKELBĖ REFORMACIJOS METAIS Kovo 29 d. rastas 1918 m. vasario 16 d. Nepriklausomybės aktas Vokietijoje. Birželio 30–liepos 2 d. Kaune, Druskininkuose ir Elektrėnų sav. vyko X Pasaulio lietuvių sporto žaidynės. Žaidynių dalyvius sveikino ir D. Grybauskaitė, ir V. Adamkus


2017 m.


Salomėja Zaksaitė

Salomėja Zaksaitė (g. 1985 m. liepos 25 d. Kaune) – Lietuvos šachmatininkė, Moterų tarptautinė meistrė (MTM),  Lietuvos moterų šachmatų čempionė (2014, 2016 m.) ir vicečempionė (1999, 2013 ir 2015 m.),  Lietuvos moterų šachmatų rinktinės narė, Lietuvos moterų korespondencinių šachmatų rinktinės narė, teisininkė, sporto srities teisėtyrininkė penalistė ir kriminologė.

1991–1998 m. mokėsi Kauno „Anima" mokykloje, 1998–2003 m. Kauno technologijos universiteto gimnazijoje. Nuo 2003 iki 2008 m. studijavo Vilniaus universiteto (VU) Teisės fakultete, įgijo Kriminologijos specializaciją. Apgynė magistro darbą tema "Moksleivių nusikalstamumo prevencijos problemos".Geriausi Vilniaus universiteto 2008 metų absolventai  (Teisės fakultetas, Pirmosios pakopos 	vientisosios studijos) Darbo vadovas Dr. jur. Gintautas Sakalauskas, LL.M. (Greifswald). Teisės magistrė. 2009-2010 m. VU Teisės fakulteto Tarybos narė (kaip TF Studentų atstovybės atstovė).VU Teisės fakulteto Studentų atstovybės ataskaita 2012 metų sausio 27 dieną VU apgynė disertaciją tema „Sukčiavimo sporto srityje paplitimas ir prevencijos problemos“ (Vadovė doc. Anna Drakšienė).Disertacijos gynimas

Nuo 2006 m. lapkričio mėn. Teisės instituto Kriminologinių tyrimų skyriaus asistentė, nuo 2008 m. vyriausioji specialistė, nuo 2009 m. kovo mėn. Teisinės sistemos tyrimo skyriaus tyrėja. Dirbo Lietuvos teisės instituto Baudžiamosios justicijos tyrimų skyriuje mokslo darbuotoja.Lietuvos teisės instituto darbuotojai  2012 metų rugpjūčio 27 dieną LRT Klasika laidoje "Radijo paskaitos" skaitė paskaitą tema "Olimpinių žaidynių šviesa ir šešėliai".Radijo paskaitos. Olimpinių žaidynių šviesa ir šešėliai 2012/2013 m. m. rudens semestrą Europos humanitariniame universitete (EHU) anglų kalba dėstė lyginamąją baudžiamąją teisę.Бакалаврская работа для студентов программы "Международное право" (4 курс, дневной)  Nuo 2013 m. balandžio iki 2015 metų kovo podoktorantūros stažuotoja MRU (pagal LMT programą).PostDoc Lietuvoje  (PDF; 72 kB) Tyrimo tema - „Apgaulė sporto srityje: paplitimas, prevencija ir teisinis vertinimas". Vadovas doc. Alfredas Kiškis.Naujienos (MRU)  2014 metų liepą stažavosi Nyderlanduose, T.M.C. Asser Instituto vizituojanti tyrėja. 2014 metų spalio 4–5 dienomis kartu su Mykolo Romerio universiteto atstovais dalyvavo Vilniaus sporto festivalyje, vykusiame Lietuvos parodų ir kongreso centre „Litexpo“.MRU dalyvavo Vilniaus sporto festivalyje Litexpo   Nuo 2015 metų MRU lektorė.

Moksliniai interesai: kriminologija, lyginamoji baudžiamoji teisė, sporto teisė.Lietuvos kriminologų asociacijos nariai Lietuvių ir anglų kalbomis paskelbė mokslinių straipsnių apie įvairius pažeidimus, deviacinį (nusikalstamą) elgesį (sukčiavimą), dopingą ir korupciją sporto srityje. Salomėja Zaksaitė. Nusikalstamas elgesys sporto srityjeZaksaitė S. Sukčiavimo sporto srityje samprata ir kriminalizavimo ypatybės Skaitė pranešimus ne tik LietuvojeLietuvos ir užsienio teisės doktorantus vienija bendros problemos Socialiniai veiksniai, sąlygojantys deviacinį elgesį sporto srityje (Konferencija „Tarpdisciplininis diskursas socialiniuose moksluose", 5-oji sekcija: Socialinė atskirtis ir deviacija), bet ir užsienyje: 2009 metais - MaskvojeВ Москве прошла международная научно-практическая конференция студентов и молодых ученых «Современная университетская спортивная наука», University of Oxford, 2011 metais - Vokietijos Kelno sporto universitete tema Recent tendencies in Lithuanian antidoping law.Play the Game 2011 2013 metais - konferencijoje Play the Game 2013. Parallel session: Match-fixing: Stories from around the worldPlay the Game 2013. Parallel session: Match-fixing: Stories from around the world 2013 metais taip pat skaitė pranešimą apie korupciją privačiame sektoriuje VU Teisės fakulteto tarptautinėje konferencijoje „Nacionalinių teisės sistemų sąveika: konvergencija ar divergencija?“, skirtoje teisės mokslų doktorantams bei jauniesiems teisėtyrininkams.Lietuvos ir užsienio teisės doktorantus vienija bendros problemos Stažavosi Danijoje.

Lietuvos kriminologų asociacijos narė.Žmogžudystė Ukmergėje arba kuo čia dėti šachmatai?  (MRU podoktorantūros mokslininkė stažuotoja Salomėja Zaksaitė komentuoja žmogžudystę Ukmergėje,  LKA skiltis "Nuomonės", 2014-01-21)

Moka anglų, rusų kalbas, turi vokiečių kalbos pagrindus

Moksliniai interesai: kriminologija, lyginamoji baudžiamoji teisė, sporto teisė. Lietuvos kriminologų asociacijos nariai Lietuvių ir anglų kalbomis paskelbė mokslinių straipsnių apie įvairius pažeidimus, deviacinį (nusikalstamą) elgesį (sukčiavimą), dopingą ir korupciją sporto srityje.

2013 04 30
bernardinai.lt
Vidutinis skaitymo laikas:
Lietuvos ir užsienio teisės doktorantus vienija bendros problemos
Paskutinėmis balandžio dienomis Lietuvoje pirmą kartą vyko tarptautinė konferencija „Nacionalinių teisės sistemų sąveika: konvergencija ar divergencija?“, skirta išskirtinai teisės mokslų doktorantams bei jauniesiems teisėtyrininkams. Konferencijos iniciatoriai ir organizatoriai – Vilniaus universiteto Teisės fakulteto doktorantai – diskutuoti šiuolaikinei teisei aktualiais klausimais pakvietė kolegas iš kitų universitetų bei užsienio šalių.
Norintys konferencijoje skaityti pranešimą, savo darbus turėjo pristatyti moksliniam komitetui. Komiteto pirmininkas Vilniaus universiteto Teisės fakulteto dekanas prof. dr. Tomas Davulis džiaugėsi dideliu doktorantų aktyvumu. „Pirmiausia, noriu atkreipti dėmesį, kad šios konferencijos poreikis atėjo „iš apačios“. Teisės mokslų doktorantai išsakė norą ir poreikį kalbėti šia tema, pasidalinti patirtimi su kolegomis. Maloniai nustebino ir užsieniečių aktyvumas – gavome daug tikrai aukšto lygio darbų. Buvo nelengva, bet malonu atrinkti geriausius ir aktualiausius,“ – teigė dekanas.
Šiuolaikinė teisė – arčiau visuomenės
Dvi dienas buvo diskutuojama apie įvairių šalių nacionalinių teisės sistemų sąsajas su Europine teise, teisės istorinius aspektus ir šiuolaikinės teisės aktualijas. Taip pat buvo paliestos ir visuomenei itin aktualios temos: žmogaus teisės, diskriminacija, korupcija.
Pranešimą apie korupciją privačiame sektoriuje skaičiusi Mykolo Romerio universiteto mokslininkė-stažuotoja Salomėja Zaksaitė, stažuotę atliekanti pagal Lietuvos mokslo tarybos finansuojamą projektą „Podoktorantūros (post doc) stažuočių įgyvendinimas Lietuvoje“, teigė, kad kelių teisės sistemų konvergencija tampa įmanoma suvokus kiekvienos teisės sistemos paskirtį ir funkcijas. „Korupcija privačiame sektoriuje reglamentuojama bent keturių teisės šakų: tarptautinės, baudžiamosios, drausminės ir civilinės teisės. Tam, kad tokioje sąveikoje būtų kuo mažiau chaoso, reikia nubrėžti aiškias taikymo gaires. Atitinkamomis gairėmis turėtų būti korupcijos privačiame sektoriuje sukeliamos žalos dydis ir sankcijos, numatytos už korumpuotą elgesį, griežtumas,“ – įsitikinusi S. Zaksaitė.
Konferencijoje – tarpvalstybinis neformalus bendradarbiavimas
Konferencijos, kurioje dalyvavo teisės tyrėjai net iš 11 Europos valstybių, metu jaunieji teisininkai turėjo galimybę užmegzti neformalų santykį su užsienio kolegomis. Vienas konferencijos tikslų – skatinti doktorantų ir jaunųjų teisėtyrininkų akademinį bendradarbiavimą, plėtoti teisės mokslo tarpdiscipliniškumą. Tokių renginių pagalba sukuriami tyrėjų tinklai, kurių pagrindu tęsiamas bendradarbiavimas, rengiami bendri moksliniai darbai.
„Konferencijoje paliestos temos ir vykusios diskusijos buvo naudingos ne tik jauniesiems teisininkams, tačiau ir Lietuvos bei užsienio teisės ekspertams,“ – konferencijos platesniu aktualumu neabejojo prof. dr. T. Davulis.
VU Teisės fakulteto informacija


Salomėja Zaksaitė


Salomėja Zaksaitė

2001 m. Lietuvos jaunių (merginų iki 16 metų) čempionė.2001 m. Lietuvos jaunių iki 16 metų čempionai

2002 metų rudenį Lietuvos moterų šachmatų rinktinės narė pasaulio šachmatų olimpiadoje (Blede, Slovėnija).

Nuo 2003 metų moterų tarptautinė meistrė (WIM). Atitinkami standartai buvo pasiekti ir viršyti 2002 metų liepą Baltijos šalių čempionate Panevėžyje, 2002 m. rugpjūčio mėn. Birštono turnyre (taip pat viršyti), 2003 liepos mėn. Lenkijos tarptautiniame Sosnickio memoriale (Svidnica). Su Lietuvos moterų šachmatų komanda žaidė Europos čempionatuose (2005-2007, 2011 ir 2013 m.).

2014 m. Lietuvos moterų šachmatų čempionė. Čempionato finale per 7 turus surinko 5,5 taško ir pagal papildomus rodiklius aplenkė antroje vietoje likusią ir taip pat 5,5 taško surinkusią vilnietę Laimą Domarkaitę.S.Zaksaitė tapo Lietuvos šachmatų čempione

2016 m. Lietuvos moterų šachmatų čempionė. Čempionato finale per 7 turus surinko 5,5 taško ir pagal papildomus rodiklius aplenkė antroje vietoje likusią ir taip pat 5,5 taško surinkusią  Daivą Batytę.

2014 metų rugpjūčio 1-14 dienomis Lietuvos rinktinės narė Moterų šachmatų olimpiadoje, vykusioje  Trumsėje (Norvegija).Klasikinių šachmatų Lietuvos moterų čempione tapo S. Zaksaitė

2015 metų birželio mėn. Europos moterų šachmatų čempionate, vykusiame Čakvi (Gruzija), Zaksaitė įveikė 2012 metų pasaulio čempionę ukrainietę Aną Ušeniną (ELO 2467),Šachmatininkė S. Zaksaitė Europos čempionate nepaiso autoritetų  (Lietuvos žinios) lygiosiomis sužaidė su 2004 metų pasaulio vicečempione ruse Jekaterina Kovalevskaja (ELO 2450) ir tarp 98 dalyvių su 5 taškais liko 57-a.Europos moterų šachmatų čempionate D. Daulytė liko 44-a, S. Zaksaitė - 57-a

2012 m. sausio mėn. jos Elo reitingas  (2233)  Lietuvoje buvo antras Viktorijos Čmilytės tarp Lietuvos moterų. Didžiausias kada nors buvęs Elo reitingas – 2267 (2005 m. sausio-birželio mėn.). Salomėjos Zaksaitės partijos, chessgames.com (anglų k.)

Pirmasis treneris - Gintautas Petraitis (g. 1944 m.), ICCGM.Šachmatininkė brandos egzaminų maratone (Jurgita Šakienė. Paskelbta 2003-05-30, 00:00, „Kauno diena“) Dabartinis treneris - Vaidas Sakalauskas (g. 1971 m.), IM.Vaidas Sakalauskas

Žaidžia šachmatais ne tik prie lentos, bet ir susirašinėjant. Dalyvavo  6-oje  korespondencinių šachmatų olimpiadoje (1997–2006 m.), žaisdama 2 lentoje, su Lietuvos rinktine  antroje grupėje užėmė 2 vietą.VI PASAULIO MOTERŲ KORESPONDENCINIŲ ŠACHMATŲ OLIMPIADA: Aukso medaliai Lietuvos komandai


Salomėja Zaksaitė

2001 m. Lietuvos jaunių (merginų iki 16 metų) čempionė.2001 m. Lietuvos jaunių iki 16 metų čempionai

2002 metų rudenį Lietuvos moterų šachmatų rinktinės narė pasaulio šachmatų olimpiadoje (Blede, Slovėnija).

Nuo 2003 metų moterų tarptautinė meistrė (WIM). Atitinkami standartai buvo pasiekti ir viršyti 2002 metų liepą Baltijos šalių čempionate Panevėžyje, 2002 m. rugpjūčio mėn. Birštono turnyre (taip pat viršyti), 2003 liepos mėn. Lenkijos tarptautiniame Sosnickio memoriale (Svidnica). Su Lietuvos moterų šachmatų komanda žaidė Europos čempionatuose (2005-2007, 2011 ir 2013 m.).


Salomėja Zaksaitė

2001 m. Lietuvos jaunių (merginų iki 16 metų) čempionė.2001 m. Lietuvos jaunių iki 16 metų čempionai

2002 metų rudenį Lietuvos moterų šachmatų rinktinės narė pasaulio šachmatų olimpiadoje (Blede, Slovėnija).

Nuo 2003 metų moterų tarptautinė meistrė (WIM). Atitinkami standartai buvo pasiekti ir viršyti 2002 metų liepą Baltijos šalių čempionate Panevėžyje, 2002 m. rugpjūčio mėn. Birštono turnyre (taip pat viršyti), 2003 liepos mėn. Lenkijos tarptautiniame Sosnickio memoriale (Svidnica). Su Lietuvos moterų šachmatų komanda žaidė Europos čempionatuose (2005-2007, 2011 ir 2013 m.).

2014 m. Lietuvos moterų šachmatų čempionė. Čempionato finale per 7 turus surinko 5,5 taško ir pagal papildomus rodiklius aplenkė antroje vietoje likusią ir taip pat 5,5 taško surinkusią vilnietę Laimą Domarkaitę.S.Zaksaitė tapo Lietuvos šachmatų čempione

2016 m. Lietuvos moterų šachmatų čempionė. Čempionato finale per 7 turus surinko 5,5 taško ir pagal papildomus rodiklius aplenkė antroje vietoje likusią ir taip pat 5,5 taško surinkusią  Daivą Batytę.

2014 metų rugpjūčio 1-14 dienomis Lietuvos rinktinės narė Moterų šachmatų olimpiadoje, vykusioje  Trumsėje (Norvegija).Klasikinių šachmatų Lietuvos moterų čempione tapo S. Zaksaitė

2015 metų birželio mėn. Europos moterų šachmatų čempionate, vykusiame Čakvi (Gruzija), Zaksaitė įveikė 2012 metų pasaulio čempionę ukrainietę Aną Ušeniną (ELO 2467),Šachmatininkė S. Zaksaitė Europos čempionate nepaiso autoritetų  (Lietuvos žinios) lygiosiomis sužaidė su 2004 metų pasaulio vicečempione ruse Jekaterina Kovalevskaja (ELO 2450) ir tarp 98 dalyvių su 5 taškais liko 57-a.Europos moterų šachmatų čempionate D. Daulytė liko 44-a, S. Zaksaitė - 57-a

2012 m. sausio mėn. jos Elo reitingas  (2233)  Lietuvoje buvo antras Viktorijos Čmilytės tarp Lietuvos moterų. Didžiausias kada nors buvęs Elo reitingas – 2267 (2005 m. sausio-birželio mėn.). Salomėjos Zaksaitės partijos, chessgames.com (anglų k.)

Pirmasis treneris - Gintautas Petraitis (g. 1944 m.), ICCGM.Šachmatininkė brandos egzaminų maratone (Jurgita Šakienė.


2020 m.

2020 m. buvo keliamieji metai, prasidedantys trečiadienį pagal Grigaliaus kalendorių.

Lietuvos seimas 2020 metus paskelbė Steigiamojo seimo šimtmečio, Jono Pauliaus II, Ateitininkų, Mokyklų bendruomenių, Vaikų emocinės gerovės, Vilniaus Gaono ir Lietuvos žydų istorijos, UNESCO Pasaulio paveldo Lietuvoje, Čijunės Sugiharos, Eugenijos Šimkūnaitės ir Tautodailės metais. Seimo paskelbti atmintini metai

 Kovo 16−birželio 16 d. dėl COVID-19 epidemijos plitimo Lietuvoje galiojo trečio lygio karantinas.Lietuvos rytas, Lietuvoje skelbiamas karantinas: įvedami nauji ribojimai, uždaromos parduotuvės. 2020-03-15Respublika, Karantinas šalyje atšaukiamas nuo birželio 17 dienos. 2020 birželio mėn. 10 d.
 Spalio 11 ir 25 d. vyko Seimo rinkimai. Daugiausiai vietų laimėjusios partijos: Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai – 50, Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga – 32, Liberalų sąjūdis ir Lietuvos socialdemokratų partija – po 13, Laisvės partija – 11, Darbo partija – 10 mandatų.LRT naujienos, VRK patvirtino galutinius Seimo rinkimų rezultatus, 2020.10.31
 Lapkričio 7−gruodžio 31 d. dėl COVID-19 epidemijos plitimo galiojo antrasis karantino laikotarpis.LRT naujienos, LRT trumpai. Lietuvoje įvedamas visuotinis karantinas – ką svarbu žinoti?, 2020.11.07LRT naujienos, LRT trumpai. Vyriausybė nutarė karantiną pratęsti iki gruodžio 17-osios, 2020.11.25Delfi naujienos, Karantinas tęsis iki sausio 31 d., 2020 m. gruodžio 13 d.
 Gruodžio 11 d. patvirtinta nauja I. Šimonytės vyriausybė, pakeitusi buvusią S. Skvernelio.LRT naujienos, LRT trumpai. Šimonytės Vyriausybė patvirtinta., 2020.12.11
 Gruodžio 26 d. buvo gautos pirmosios vakcinos nuo COVID-19.Į Lietuvą pristatoma COVID-19 vakcina., 2020.12.26
 Gruodžio 27 d. Lietuvoje buvo pradėtas skiepijimas nuo COVID-19.[https://www.15min.lt/video/santaros-klinikose-pradeta-skiepyti-nuo-covid-19-tai-svarbaus-proceso-pradzia-193418, Santaros klinikose pradėta skiepyti nuo COVID-19., 2020.12.2


2020 m.


2020 m.

Lietuvos seimas 2020 metus paskelbė Steigiamojo seimo šimtmečio, Jono Pauliaus II, Ateitininkų, Mokyklų bendruomenių, Vaikų emocinės gerovės, Vilniaus Gaono ir Lietuvos žydų istorijos, UNESCO Pasaulio paveldo Lietuvoje, Čijunės Sugiharos, Eugenijos Šimkūnaitės ir Tautodailės metais. Seimo paskelbti atmintini metai


Laura Švilpaitė

Laura Švilpaitė (g. 1994 m. sausio 7 d. Vilniuje) – Lietuvos gimnastė, Lietuvos gimnastikos sporto rinktinės narė, Lietuvos sportinės gimnastikos čempionatų, tarptautinių varžybų nugalėtoja, 2012 m. vasaros olimpinių žaidynių dalyvė, sportinės gimnastikos trenerė.

Mama Natalija Švilpienė, buvusi profesionali akrobatė.Jaunosios gimnastės tikslas – olimpinės žaidynės (Veidas (žurnalas), 2011 m.)

Baigė Vilniaus Gerosios Vilties vidurinę mokyklą.Lietuvos gimnastė Laura Švilpaitė (Vilniaus Gerosios Vilties vidurinės mokyklos 11c klasės mokinė) pelnė olimpinį kelialapį Lietuvos edukologijos universiteto Sporto ir sveikatos fakulteto kūno kultūros specialybės aerobikos (aerobinės gimnastikos) kaip sporto šakos specializacijos studentė.LEU Sporto ir sveikatos fakulteto kūno kultūros specialybės aerobikos kaip sporto šakos specializacijos studentai

Netekėjusi

Kiti treneriai – Mindaugas Katinas, Inga Levanienė,Lietuvos gimnastikos sporto rinktinė Vasilijus Gavrinas. Biografija


Laura Švilpaitė

Mama Natalija Švilpienė, buvusi profesionali akrobatė.Jaunosios gimnastės tikslas – olimpinės žaidynės (Veidas (žurnalas), 2011 m.)


Laura Švilpaitė

Mama Natalija Švilpienė, buvusi profesionali akrobatė.Jaunosios gimnastės tikslas – olimpinės žaidynės (Veidas (žurnalas), 2011 m.)

Baigė Vilniaus Gerosios Vilties vidurinę mokyklą.


Laura Švilpaitė

Sportuoja nuo 1998 m. Nuo penkerių metų pradėjo važinėti į treniruočių stovyklas ir varžybas. 2006, 2007 ir 2010 metų Mstislavo Rostropovičiaus labdaros ir paramos fondo individualios paramos laimėtoja.2004-2013 metų paramos laimėtojai

Pirmoji trenerė – Irina Katinienė. Kiti treneriai –  Mindaugas Katinas, Inga Levanienė,Lietuvos gimnastikos sporto rinktinė  Vasilijus Gavrinas.Biografija

2005 m. būdama penktokė, tapo nugalėtoja merginų varžybose Lietuvos sportinės gimnastikos čempionate pagal nacionalinę programą.Gimnastikos čempionato nugalėtojais tapo R.Guščinas ir J.Zanevskaja
Treniravosi olimpinės čempionės Nellie Kim mokykloje JAV.Gimnastikos legendai N. Kim - olimpinė žvaigždė

2006 m. Belgijoje vykusiose tradicinėse "Coupe Avenir 2006" sportinės gimnastikos tarptautinės varžybose daugiakovės varžybose tapo nugalėtoja (surinko 53,950 balo), aplenkusi 36 varžoves. Be pergalės daugiakovėje Laura Švilpaitė iškovojo tris pergales ir ant atskirų prietaisų - pirmavo pratimuose ant buomo (14,300), laimėjo varžybas lygiagrečių (13,000) bei laisvuosiuose pratimuose (13,725). Atraminio šuolio rungtyje surinkusi 13,000 balų buvo ketvirta.Puikus gimnastės L.Švilpaitės pasirodymas Belgijoje

2009 m. X-ajame Europos jaunimo (iki 17 metų) vasaros  olimpiniame festivalyje Tamperėje (Suomija) daugiakovėje užėmė 5 vietą. Pratimuose ant buomo – 4 vieta (iš 78 dalyvių),L. Švilpaitė liko per žingsnį nuo medalio iki medalio trūko 0,005 balo;Gimnastei L.Švilpaitei iki medalio pritrūko 0,005 balo  surinko 13,775 balo. Daugiakovės finale Lietuvos atstovė Laura Švilpaitė užėmė 8 vietą (53,600 b.). Atrankos varžybose užėmė 3 vietą tarp 80 dalyvių. Komandų varžybose Lietuvos atstovės - L. Švilpaitė, Melita Česnavičiūtė ir Greta Nevedomskaitė užėmė 14 vietąGimnastė L. Švilpaitė olimpiniame festivalyje - aštunta

2010 m. Roterdame (Olandija) vykusio 42-ojo pasaulio sportinės gimnastikos čempionato moterų daugiakovės atrankos varžybose  užėmė 44 vietą: 4 rungtyse surinko 52,665 balo (iki finalo trūko 1,901 balo); pratimuose ant lygiagrečių buvo 35-a (187 dalyvės), laisvuosiuose pratimuose - 72-a (184), pratimuose ant buomo - 98-a (189), o atraminio šuolio rungtyje - 108-a (186).Gimnastė L.Švilpaitė pasaulio čempionate užėmė 44 vietą

2011 m. Europos čempionate nedalyvavo, nes nebuvo tinkamai pasirengusi (dėl ligos negalėjo treniruotis visą mėnesį).Gimnastas R. Guščinas Europos čempionate užėmė 31 vietą

2012 metų sausio mėn. Londone surengtų gimnastikos atrankos į olimpiadą varžybų daugiakovėje užėmė 56 vietą (aukščiausią - 50 vietą - užėmė atlikdama pratimus ant lygiagrečių),Gimnastė L.Švilpaitė iškovojo kelialapį į Londono olimpines žaidynes  4 rungtyse surinkusi 49,698 balo, iškovojo kelialapį į Londono olimpines žaidynes.Lietuvos gimnastų triumfas – bilietai į Londono olimpiadą

2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse užėmė 50 vietą daugiakovės kvalifikacijojeOlimpinis auksas - JAV gimnastei G. Douglas  (80 vieta atraminiuose šuoliuose, 39 vieta pratimuose ant lygiagrečių, 71 vieta ant buomo, 64 vieta laisvųjų pratimų pasirodyme).

2013 m. Belgijoje vykusio 44-ojo pasaulio sportinės gimnastikos čempionato moterų atraminio šuolio atrankos varžybose tarp 106 dalyvių kaip Lietuvos atstovė užėmė 67-ąją vietą (13,416 balo). Laisvuosiuose pratimuose tarp 105 dalyvių buvo 70-a (12,000 balų), o pratimuose ant buomo - 71-a (11,633 balo) tarp 111 dalyvių.Gimnastė L. Švilpaitė pasaulio čempionato atraminio šuolio rungtyje - 67-a

Nuo 2014 m. rugsėjo mėn. Vilniaus sportinės gimnastikos klubo „SKRYDIS“ trenerė.Vilniaus sportinės gimnastikos klubas „SKRYDIS


Laura Švilpaitė


Laura Švilpaitė

Sportuoja nuo 1998 m. Nuo penkerių metų pradėjo važinėti į treniruočių stovyklas ir varžybas. 2006, 2007 ir 2010 metų Mstislavo Rostropovičiaus labdaros ir paramos fondo individualios paramos laimėtoja.2004-2013 metų paramos laimėtojai


Laura Švilpaitė

Sportuoja nuo 1998 m. Nuo penkerių metų pradėjo važinėti į treniruočių stovyklas ir varžybas. 2006, 2007 ir 2010 metų Mstislavo Rostropovičiaus labdaros ir paramos fondo individualios paramos laimėtoja.2004-2013 metų paramos laimėtojai

Pirmoji trenerė – Irina Katinienė. Kiti treneriai –  Mindaugas Katinas, Inga Levanienė,Lietuvos gimnastikos sporto rinktinė  Vasilijus Gavrinas.Biografija


Laura Švilpaitė

Sportuoja nuo 1998 m. Nuo penkerių metų pradėjo važinėti į treniruočių stovyklas ir varžybas. 2006, 2007 ir 2010 metų Mstislavo Rostropovičiaus labdaros ir paramos fondo individualios paramos laimėtoja.2004-2013 metų paramos laimėtojai

Pirmoji trenerė – Irina Katinienė. Kiti treneriai –  Mindaugas Katinas, Inga Levanienė,Lietuvos gimnastikos sporto rinktinė  Vasilijus Gavrinas.Biografija

2005 m. būdama penktokė, tapo nugalėtoja merginų varžybose Lietuvos sportinės gimnastikos čempionate pagal nacionalinę programą.Gimnastikos čempionato nugalėtojais tapo R.Guščinas ir J.Zanevskaja
Treniravosi olimpinės čempionės Nellie Kim mokykloje JAV.Gimnastikos legendai N. Kim - olimpinė žvaigždė


Laura Švilpaitė

Sportuoja nuo 1998 m. Nuo penkerių metų pradėjo važinėti į treniruočių stovyklas ir varžybas. 2006, 2007 ir 2010 metų Mstislavo Rostropovičiaus labdaros ir paramos fondo individualios paramos laimėtoja.2004-2013 metų paramos laimėtojai

Pirmoji trenerė – Irina Katinienė. Kiti treneriai –  Mindaugas Katinas, Inga Levanienė,Lietuvos gimnastikos sporto rinktinė  Vasilijus Gavrinas.Biografija

2005 m. būdama penktokė, tapo nugalėtoja merginų varžybose Lietuvos sportinės gimnastikos čempionate pagal nacionalinę programą.Gimnastikos čempionato nugalėtojais tapo R.Guščinas ir J.Zanevskaja
Treniravosi olimpinės čempionės Nellie Kim mokykloje JAV.Gimnastikos legendai N. Kim - olimpinė žvaigždė

2006 m. Belgijoje vykusiose tradicinėse "Coupe Avenir 2006" sportinės gimnastikos tarptautinės varžybose daugiakovės varžybose tapo nugalėtoja (surinko 53,950 balo), aplenkusi 36 varžoves. Be pergalės daugiakovėje Laura Švilpaitė iškovojo tris pergales ir ant atskirų prietaisų - pirmavo pratimuose ant buomo (14,300), laimėjo varžybas lygiagrečių (13,000) bei laisvuosiuose pratimuose (13,725). Atraminio šuolio rungtyje surinkusi 13,000 balų buvo ketvirta.Puikus gimnastės L.Švilpaitės pasirodymas Belgijoje

2009 m. X-ajame Europos jaunimo (iki 17 metų) vasaros  olimpiniame festivalyje Tamperėje (Suomija) daugiakovėje užėmė 5 vietą. Pratimuose ant buomo – 4 vieta (iš 78 dalyvių),L. Švilpaitė liko per žingsnį nuo medalio iki medalio trūko 0,005 balo;Gimnastei L.Švilpaitei iki medalio pritrūko 0,005 balo  surinko 13,775 balo. Daugiakovės finale Lietuvos atstovė Laura Švilpaitė užėmė 8 vietą (53,600 b.). Atrankos varžybose užėmė 3 vietą tarp 80 dalyvių. Komandų varžybose Lietuvos atstovės - L. Švilpaitė, Melita Česnavičiūtė ir Greta Nevedomskaitė užėmė 14 vietąGimnastė L. Švilpaitė olimpiniame festivalyje - aštunta

2010 m. Roterdame (Olandija) vykusio 42-ojo pasaulio sportinės gimnastikos čempionato moterų daugiakovės atrankos varžybose  užėmė 44 vietą: 4 rungtyse surinko 52,665 balo (iki finalo trūko 1,901 balo); pratimuose ant lygiagrečių buvo 35-a (187 dalyvės), laisvuosiuose pratimuose - 72-a (184), pratimuose ant buomo - 98-a (189), o atraminio šuolio rungtyje - 108-a (186).Gimnastė L.Švilpaitė pasaulio čempionate užėmė 44 vietą

2011 m. Europos čempionate nedalyvavo, nes nebuvo tinkamai pasirengusi (dėl ligos negalėjo treniruotis visą mėnesį).Gimnastas R. Guščinas Europos čempionate užėmė 31 vietą

2012 metų sausio mėn. Londone surengtų gimnastikos atrankos į olimpiadą varžybų daugiakovėje užėmė 56 vietą (aukščiausią - 50 vietą - užėmė atlikdama pratimus ant lygiagrečių),Gimnastė L.Švilpaitė iškovojo kelialapį į Londono olimpines žaidynes  4 rungtyse surinkusi 49,698 balo, iškovojo kelialapį į Londono olimpines žaidynes.Lietuvos gimnastų triumfas – bilietai į Londono olimpiadą

2012 m. vasaros olimpinėse žaidynėse užėmė 50 vietą daugiakovės kvalifikacijojeOlimpinis auksas - JAV gimnastei G. Douglas  (80 vieta atraminiuose šuoliuose, 39 vieta pratimuose ant lygiagrečių, 71 vieta ant buomo, 64 vieta laisvųjų pratimų pasirodyme).


Laura Švilpaitė

2005 m. Belgijoje vykusiame tarptautiniame "Coupe Avenir" sportinės gimnastikos turnyre, dalyvaudama amžiumi vyresnių sportininkių varžybose, iškovojo 1 vietą pratime ant lygiagrečiųL.Švilpaitės pergalė sportinės gimnastikos turnyre Belgijoje

2005 m. Olandijoje vykusiame planetos jaunių akrobatinių šuolių čempionate iškovojo bronzos medalį
 trejus metus iš eilės laimėjo JAV vykstančias “Metroplex” sportinės gimnastikos varžybas
 2007 m. Dalase (JAV) vykusiose tarptautinėse moterų sportinės gimnastikos varžybose "Metroplex Challenge 2007" kaip Lietuvos atstovė Jaunimo elito grupėje užėmė 2 vietąGimnastė L.Švilpaitė varžybose Dalase - antra
2008 m. tarptautiniame Michailo Voronino vardo sportinės gimnastikos turnyre Maskvoje pateko į finalus ir iškovojo dvi trečiąsias vietas pratimuose ant lygiagrečių ir buomo; daugiakovėje užėmė 5 vietą  tarp 20 varžoviųGimnastė L.Švilpaitė sublizgėjo varžybose Maskvoje
 2008 m. Europos jaunimo čempionatas Klermone: daugiakovė – 29 vieta, lygiagretės – 10 vieta
 2010 m. Pasaulio čempionatas - 40 vietaUž pinigus brangesni draugai ir bendraminčiai
 2011 m. Pasaulio čempionatas (Tokijuje, Japonija) - 125 vieta (4 rungtyse surinko 46,132 balo); pratimuose ant lygiagrečių buvo 147 vieta (iš 181 dalyvių), laisvuosiuose pratimuose - 159 vieta (191), pratimuose ant buomo - 167 vieta (194), o atraminio šuolio rungtyje - 173 vieta (191)Gimnastė L.Švilpaitė pasaulio čempionate užėmė 125 vietą
 2012 m. Olimpinės žaidynės:
Daugiakovė - 50 vieta tarp 60 dalyvių (surinko 50,299 balo)
Atraminis šuolis - 18 vieta tarp 18 dalyvių (11,933 balo)
Pratimai ant lygiagrečių - 39 vieta tarp 79 dalyvių (13,500 balo)
Laisvieji pratimai -  62 vieta tarp 82 dalyvių (12,666 balo)
Pratimai ant buomo - 71 vieta tarp 83 dalyvių (11,900 balo)Gimnastė L.Švilpaitė olimpiados daugiakovės varžybose užėmė 50-ą viet


Bronislovas Burgis

Bronislovas Burgis (1949 m. gruodžio 12 d. Paminijuose, Žarėnų valsčiuje – 2020 m. balandžio 30 d. Vilniujehttps://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/mire-bronislovas-burgis.d?id=84171493) – Lietuvos pedagogas, Kauno technologijos universiteto (KTU) docentas, vienas iš KTU gimnazijos (KTUG) įkūrėjų ir ilgametis jos vadovas (1989−2014 m.)KTU gimnazijos istorija, matematikos mokytojas, buvęs IT žurnalo „Kompiuterija“ redaktorius.

Baigė studijas Kauno politechnikos institute (KPI). 1978 m. gruodžio 1 d. KPI apgynė mokslų kandidato disertaciją „Skaitmeninių struktūrų suskaidymo gedimų diagnostikos efektyvumo padidinimui metodų sukūrimas ir tyrimas“Lietuvos mokslininkų (registruojamų pagal išduotus mokslo laipsnių diplomus) sąrašas , technologijos mokslų daktaras.

Iki 2008 m. buvo žurnalo „Kompiuterija“ vyr. redaktorius. Kauno technologijos universiteto Fundamentaliųjų mokslų fakulteto Taikomosios matematikos katedros docentas (iki 2013 m.), nuo 2013 m. – dėstytojas valandininkas.

2014 metais KTUG moksleivės tėvų iniciatyva B. Burgio atžvilgiu buvo pradėtas ikiteisminis tyrimasProkuroras Osvaldas Stadalius: „Bronislovas Burgis galės taikytis teisme“ – veika kvalifikuota pagal Baudžiamojo kodekso 145 straipsnio 2 dalį.Rūta Pukenė, www. DELFI.lt, 2014 m. lapkričio 17 d. 16:45 2014 m. gruodžio 5 d. pasitraukė iš KTUG direktoriaus pareigų.Traukiasi KTU gimnazijos direktorius B. Burgis, Reda Rutkauskienė 2014-10-31 18:56, atnaujinta 2014-11-01 11:37, lrytas.lt Aiškėja nemaloni tiesa: žinomą direktorių „išėdė“ vienos gimnazistės tėvai? (Delfi.lt)B.Burgį „išėdė“ rūkančios mokinės tėvai  („Respublika.lt“) 2016 m. gegužės 6 d. Kauno apygardos teismas priėmė išteisinamąjį nuosprendį.2016 m. gegužės 6 d. Kauno apygardos tesmo nuosprendisTeismas išteisino KTU gimnazijos direktorių Burgį (alfa.lt)Išteisintas B. Burgis: tai pamoka valstybei (Delfi.lt)Teismas: Bronislovas Burgis išteisintas  (lrytas.lt)

2020 m. balandžio 30 d. mirė po sunkios ligos.LRT.lt, Mirė pedagogas, vienas KTU gimnazijos įkūrėjų Bronislovas Burgis, https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1169084/mire-pedagogas-vienas-ktu-gimnazijos-ikureju-bronislovas-burgis 2020 m. gegužės 6 d. palaidotas Antakalnio kapinėse, Menininkų kalnelyje.LRT.lt, Paskelbė, kur ir kada bus laidojamas pedagogas Bronislovas Burgis, https://www.lrt.lt/naujienos/lietuvoje/2/1169638/paskelbe-kur-ir-kada-bus-laidojamas-pedagogas-bronislovas-burgi

2020 m. balandžio 30 d. mirė po sunkios ligos.LRT.lt, Mirė pedagogas, vienas KTU gimnazijos įkūrėjų Bronislovas Burgis, 2020 m. gegužės 6 d. palaidotas Antakalnio kapinėse, Menininkų kalnelyje.LRT.lt, Paskelbė, kur ir kada bus laidojamas pedagogas Bronislovas Burgis,

Ketvirtadienį pranešta, kad mirė pedagogas, vienas iš Kauno technologijos universiteto (KTU) gimnazijos įkūrėjų ir ilgametis vadovas Bronislovas Burgis. Apie tai artimieji informavo jo feisbuko paskyroje.
„Šįryt išėjo mūsų mylimas ir gerbiamas Bronislovas Burgis. Vėliau šioje paskyroje informuosime apie tai, kur ir kaip bus galima atsisveikinti“, – rašoma pranešime.
Apie netektį BNS patvirtinto jo sūnus advokatas Elijus Burgis. „Šiandien ryte mirė po sunkios ligos“, – sakė jis.
Prezidentas Gitanas Nausėda pareiškė užuojautą dėl B. Burgio mirties velionio šeimai ir visai švietimo bendruomenei.
„Netekome ryškios ir įvairiapusės asmenybės. B. Burgis buvo lyderis, įgyvendinęs ne vieną savo idėją ir įkvėpęs daug savo mokinių“, – rašoma valstybės vadovo užuojautoje.
Užuojautą reiškia ir premjeras Saulius Skvernelis reiškia.
„Anapilin iškeliavo talentingas šalies švietimo bendruomenės narys, daugel metų vadovavęs savo įkurtai Kauno technologijos universiteto gimnazijai ir išleidęs į gyvenimą nemažai gabių mokinių. Pedagogo B. Burgio mokiniai šiandien sėkmingai kuria modernią Lietuvą. Dėl skaudžios netekties reiškiu nuoširdžią užuojautą velionio šeimai, artimiesiems ir bičiuliams“, – sakoma premjero užuojautoje.
B. Burgis gimė 1949 metais Plungės rajone, Kauno politechnikos institute (dabartiniame KTU) gavo technologijų daktaro laipsnį, buvo vienas iš KTU gimnazijos įkūrėjų, jai vadovavo nuo 1990 metų.
B. Burgis ėjo 71-uosius metus, jis buvo ne tik vienas KTU gimnazijos įkūrėjų bei ilgametis jos vadovas, bet ir IT žurnalo „Kompiuterija“ redaktorius.
2014-aisiais buvo įkurtas B. Burgio paramos ir labdaros fondas, pats B. Burgis sakė, kad fondas skirtas remti moksleivius, atkakliai siekiančius mokslo. Matematikas aktyviai pildė ir savo tinklaraštį burgis.lt.
Iš KTU gimnazijos direktoriaus pareigų B. Burgis pasitraukė 2014-ųjų gruodį, sukeldamas nemažai klausimų, kodėl tokį sprendimą priėmė mokslo metų viduryje. Tuomet jis nurodė kelias priežastis, tarp kurių buvo amžius, pablogėjusi sveikata ir „tam tikras epizodas, išsiskyręs iš kitų“.
LRT.lt primena, kad 2014-aisiais vienos KTU gimnazijos moksleivės tėvų iniciatyva prieš B. Burgį buvo pradėtas ikiteisminis tyrimas. Direktorius buvo kaltinimas sistemingu moksleivės bauginimu. Pirmosios instancijos teisme jis buvo pripažintas kaltu ir jam buvo skirta vienerių metų laisvės atėmimo bausmė, ją atidedant tokiam pačiam laikotarpiui.
Visgi vėliau Kauno apygardos teismas sprendimą pakeitė teigdamas, kad B. Burgio pasisakymai neturėjo sistemingo bauginimo požymių, nes buvo pasakyti spontaniškai, o pirmasis teismas neįvertino konteksto. Byla nukeliavo ir iki Aukščiausiojo teismo, jame paliktas galioti išteisinamasis apeliacinės instancijos teismo nuosprendis. Ši nutartis buvo galutinė ir neskundžiama.
Teismas tuomet atkreipė dėmesį, kad konfliktinė situacija tarp direktoriaus ir moksleivės susiklostė dėl gimnazijoje galiojančios taisyklės, draudžiančios jos moksleiviams rūkyti, pažeidimo ir moksleivei atsiradusios pareigos pačiai palikti gimnaziją nevykdymo. Nurodyta, kad tvarka, pagal kurią gimnazistai, pažeidę gimnazijos taisykles, patys turi palikti mokyklą, buvo žinoma tiek moksleivei, tiek jos tėvams jau pasirašant sutartį su gimanzija.
Direktoriaus konfliktas su moksleive kilo dėl reikalavimų palikti gimnaziją, kai buvo pričiupta rūkanti. Nors Aukščiausiasis teismas galutinai išteisino B. Burgį, dar beprasidedant teisminiam procesui jis paliko KTU gimnazijos direktoriaus pareigas ir į jas negrįžo.
Kviečiame prisiminti pokalbius su B. Burgiu:


Bronislovas Burgis


Skalūnų dujos

right|thumb|48 skalūnų dujų baseinai 38 valstybėse pagal 2011 m. EIA duomenis

Skalūnų dujos – gamtinės dujos, susikaupusios skalūnuose, plonais sluoksneliais, plokštelėmis skylančiose uolienose.U.S. Energy Information Administration

2007 m. Aplinkos ministerija sudarė sutartį su UAB „LL investicijos“ dėl Rietavo licencinio ploto (1599 kv. km) angliavandenilių išteklių naudojimo.Rietavo krašte ieškos skalūno dujų?

2012 m. spalio 24 d. JAV bendrovė “Chevron Global Energy“ įsigijo 50 % naftos telkinį Lietuvos pamaryje valdančios bendrovės UAB „LL investicijos“ akcijų ir pradeda skalūnų dujų paiešką. „LL investicijos“ (100 % akcijų UAB „TAN Oil“, kurią per pusę valdo UAB „Serenas“ ir Danijos kapitalo įmonė „Jylland Olie“) valdo perspektyvų 60x40 km Rietavo naftos telkinį, kurio geologiniai ištekliai gali siekti iki 1,2 mln. tonų.

Energetikos ministras Arvydas Sekmokas yra teigęs, jog vienas gręžinio kaina siekia 4–5 mln. JAV dolerių, todėl visi Rietavo ploto tyrimai gali kainuoti apie 250 mln. JAV dolerių.Nauja investicija Lietuvoje: „Chevron“ ateina į „Gazprom“ teritoriją

 2012–2013 m. paieškos ir gavybos konkursas
2012 m. birželio 25 d. Lietuvos geologijos tarnyba paskelbė atvirą tarptautinį konkursą skalūnų dujų paieškoms ir gavybai Lietuvos teritorijoje.

Konkursui pateikti du Vakarų Lietuvoje esantys plotai: Šilutės-Tauragės (1800 km²) ir Kudirkos-Kybartų (281 km²). Konkursas taip pat apimė skalūnų naftos ir tradicinių angliavandenilių išteklių paiešką ir gavybą.Paskelbtas tarptautinis konkursas skalūnų dujų paieškoms ir gavybai Lietuvos teritorijoje Šilutės-Tauragės plote yra daugiau galimybių rasti netradicinių angliavandenilių – skalūnų dujų arba skalūnų naftos, o Kudirkos-Kybartų plote – mažiau.

Apie ketinimus ieškoti skalūnų dujų yra paskelbusi antro pagal dydį Lenkijos naftos koncerno „Lotos“ valdoma didžiausia Lietuvoje naftos žvalgybos ir gavybos bendrovė „Lotos Geonafta“.

Iki numatyto termino (2013 m. sausio 14 d.) konkursui Šilutės-Tauragės plotui paraišką pateikė tik vienintelė bendrovė „Chevron Exploration & Production Lietuva“, o Kudirkos-Kybartų – bendrovės „Diseta“ ir „Perkūno nafta“.
„Chevron“ – skalūnų dujų žvalgybos Lietuvoje konkurse

2012 m. vasarį Angliavadenilių komisija bendrovę „Perkūno nafta“ pripažino neatitinkančia kvalifikacinių reikalavimų ir iš konkurso pašalino. Šį komisijos sprendimą bendrovė apskundė Vilniaus apygardos administraciniam teismui. Byla dar neišnagrinėta ir nuosprendis nepaskelbtas. Fizinių asmenų valdoma bendrovė „Perkūno nafta“, kurios vienas partnerių – kol kas neįvardijamas britų investuotojas, dalyvavo konkurse žvalgyti dujų ir naftos išteklių Kudirkos-Kybartų plote vakarų Lietuvoje. Jame taip pat varžėsi Olandijos energetikos paslaugų bendrovės „KS energy“ antrinė bendrovė „Diseta“.

UAB „Diseta“ paprašė nepriimti sprendimo, kol bus baigtas teisminis ginčas tarp konkurso dalyvio, kurio pasiūlymas buvo atmestas, ir Lietuvos geologijos tarnybos.Kada sulauksime skalūnų dujų žvalgybos Kudirkos-Kybartų plote?

2013 m. spalio 8 d. JAV bendrovė Chevron pranešė, jog traukiasi iš konkurso dėl angliavandenilių išteklių naudojimo Šilutės-Tauragės plote, tačiau lieka Lietuvoje ir tęs iki šiol vykdytą veiklą. Generalinis direktorius Lietuvoje Gilbertas Ankenbaueris informavo, jog tokį sprendimą kompanija priėmė matydama, jog angliavandenilių gavybai Lietuvoje nebaigta formuoti įstatyminė bazė.„Chevron“ traukiasi – nebeieškos skalūnų dujų Lietuvoje

„Antradienį Vyriausybėje apsilankę „Chevron“ vadovai pareiškė, jog bendrovė traukiasi iš konkurso dėl angliavandenilių išteklių naudojimo, tačiau lieka Lietuvoje ir tęs iki šiol vykdytą veiklą. Generalinis direktorius Lietuvoje Gilbertas Ankenbaueris informavo, jog tokį sprendimą kompanija priėmė matydama, jog angliavandenilių gavybai Lietuvoje nebaigta formuoti įstatyminė bazė“, – pranešime cituojamas premjeras Algirdas Butkevičius.
„Chevron“ nuomone, teisės aktų pakeitimai turi įtakos planams ir keičia galimybes.
Pasak Vyriausybės vadovo, bendrovė dalyvavo Lietuvos paskelbtame tarptautiniame angliavandenilių išteklių naudojimo konkurse vadovaudamasi konkurso sąlygomis ir tuometine teisine bei reguliacine aplinka.
Tačiau per tą laiką buvo priimti ir, svarbiausia, vis dar svarstomi daugiau nei 25 svarbūs teisės aktai. „Chevron“ nuomone, teisės aktų pakeitimai turi įtakos planams ir keičia galimybes.
„Apgailestaujame dėl tokio bendrovės pasirinkimo, tačiau suprantame, jog jie turi tokią teisę, nes Seime vis dar svarstomi įvairūs teisės aktai, kurie turi įtakos angliavandenilių naudojimui mūsų šalyje. Tai reiškia, kad pirmiausia turime pabaigti formuoti įstatyminę bazę tokiai veiklai. Reikia aiškumo. Tikimės, jog „Chevron“ ateityje neatsisakys dalyvauti projektuose“, – sakė Lietuvos Vyriausybės vadovas.
„Chevron“: sutelksime dėmesį į jau padarytas investicijas Rietave
Bendrovės „Chevron“ atstovai išplatintame pranešime patvirtino, kad nebetęs derybų dėl sutarties pasirašymo darbų licencijai Šilutės–Tauragės plote gauti.
„Chevron“ įsipareigoja ir toliau domėtis bei vertinti investicijų galimybes Vidurio ir Rytų Europoje, remti Europos energetinės nepriklausomybės siekius.
„Nuo 2013 m. sausio, kai bendrovė pateikė paraišką dalyvauti angliavandenilių paieškos ir gavybos konkurse, iki šių dienų įvyko reikšmingų pokyčių Lietuvos mokesčių, teisinėje ir reguliavimo aplinkoje. Tai turėjo įtakos svarstant galimos investicijos komercinius ir projekto vystymo aspektus“, – teigiama jame.
„Chevron“ laikosi nuomonės, kad besikeičiančioje reguliavimo ir teisinėje aplinkoje, geriausiai kompanijos verslo interesai bus įgyvendinti sutelkiant dėmesį į jau padarytas investicijas Rietavo licenciniame plote.
„Chevron“ įsipareigoja ir toliau domėtis bei vertinti investicijų galimybes Vidurio ir Rytų Europoje, remti Europos energetinės nepriklausomybės siekius.
Laimėjo konkursą, tačiau mokesčio nesumokėjo
Aplinkos ministerijos komisija rugsėjo viduryje paskelbė JAV bendrovę „Chevron“ skalūnų dujų žvalgybos ir gavybos konkurso nugalėtoja.
Tačiau įmonė turėjo iki spalio 16 dienos sumokėti mokestį už leidimą.
Kaip 15min.lt antradienį informavo Aplinkos ministerija, to „Chevron“ nepadarė.
A.Butkevičius tikėjo, kad bendrovė nesitrauks
Paskutinį kartą kompanijos atstovai su A.Butkevičiumi buvo susitikę rugsėjo 12 dieną.
„Chevron“ atstovai pateikė jam dokumentą, kuriame nurodė, jog per tą laiką, kai bendrovė pareiškė norą ieškoti Lietuvoje skalūnų, Seimui pateikti 25 su skalūnų žvalgyba ir gavyba susiję teisės aktai.
Jie nusiteikę dirbti pozityviai, neturi kokių kitų minčių, - po paskutinio susitikimo su bendrovės atstovais sakė A.Butkevičius.
„Jie nusiteikę dirbti pozityviai, neturi kokių kitų minčių. Laukia konkurso ir jie išdėstė savo planus į ateitį ir pasakė, kad per tą laikotarpį, kai jie čia dalyvauja ir išreiškia savo tam tikrus norus, įvyko kai kurių papildomų įstatymų svarstymas ir priėmimas. Jie atnešė sąrašą, kad buvo 25 projektai pateikti, bet tai jų nebaugina, nors rizika yra padidėjusi. Jie yra suinteresuoti mūsų rinka“, – tuomet po susitikimo sakė A.Butkevičius.
Anksčiau sklido kalbos, esą „Chevron“ prašė atidėti sprendimą dėl leidimo žvalgyti skalūnų sluoksnius. Tačiau A.Butkevičius tuomet patikino, kad jokio oficialaus rašto iš kompanijos nėra gavęs.
„Chevron“ ketino žvalgyti skalūnų dujas 1,8 tūkst. kvadratinių metrų Šilutės-Tauragės plote vakarų Lietuvoje – ši teritorija ribojasi su Tauragės rajono šiaurės vakaruose esančiu ir 600 gyventojų turinčiu Žygaičių miesteliu.
„Chevron“ planams labai aktyviai priešinosi Žygaičių bendruomenė – ji baiminosi, kad išgaunant skalūnų dujas, gali būti užterštas geriamasis vanduo, pažeista ekosistema.
Ko čia sriūbaujat dėl pensijų ir dujų kainų? Dirbkit kaip Žygaičių ūkininkai - be švenčių ir be poilsio dienų, ir nereikės tykoti, kaip čia iš ko išmaldą gavus. Neišsimokat už šildymą? Nieko - gaunat kompensacijas, kurioms pinigus irgi uždirba tie patys Žygaičiai ir kiti panašūs. ,,Jūs, kaimiečiai, supraskit" - čia kažkas rašo. Tai jūs, bolševikai, supraskit, kad negalima griauti kitų žmonių gyvenimų dėl savanaudiškų tikslų. Nuvažiuokit kad ir į tuos pačius Žygaičius, pavaikščiokit, pasižiūrėkit, susipažinkit su žmonėmis, o tada jau į akis išdrįskit pasakyti, kad visa, ką sukūrė jie, jų tėvai ir protėviai, jie turi palikti ir tapti bomžais, nes jūs taip norit. Įdomu, kiek iš tų, kurie žemaičius kaltina meile Rusijai, patys balsavo prieš atominę elektrinę? Juk anas Aukštaitijos kampelis vis tiek niekam daugiau netinka, kaip ir Nevada Amerikoje, kur tiek metų vykdyti branduoliniai sprogdinimai.


Skalūnų dujos

2007 m. Aplinkos ministerija sudarė sutartį su UAB „LL investicijos“ dėl Rietavo licencinio ploto (1599 kv. km) angliavandenilių išteklių naudojimo.Rietavo krašte ieškos skalūno dujų?

2012 m. spalio 24 d. JAV bendrovė “Chevron Global Energy“ įsigijo 50 % naftos telkinį Lietuvos pamaryje valdančios bendrovės UAB „LL investicijos“ akcijų ir pradeda skalūnų dujų paiešką. „LL investicijos“ (100 % akcijų UAB „TAN Oil“, kurią per pusę valdo UAB „Serenas“ ir Danijos kapitalo įmonė „Jylland Olie“) valdo perspektyvų 60x40 km Rietavo naftos telkinį, kurio geologiniai ištekliai gali siekti iki 1,2 mln. tonų.


Skalūnų dujos

2007 m. Aplinkos ministerija sudarė sutartį su UAB „LL investicijos“ dėl Rietavo licencinio ploto (1599 kv. km) angliavandenilių išteklių naudojimo.Rietavo krašte ieškos skalūno dujų?

2012 m. spalio 24 d. JAV bendrovė “Chevron Global Energy“ įsigijo 50 % naftos telkinį Lietuvos pamaryje valdančios bendrovės UAB „LL investicijos“ akcijų ir pradeda skalūnų dujų paiešką. „LL investicijos“ (100 % akcijų UAB „TAN Oil“, kurią per pusę valdo UAB „Serenas“ ir Danijos kapitalo įmonė „Jylland Olie“) valdo perspektyvų 60x40 km Rietavo naftos telkinį, kurio geologiniai ištekliai gali siekti iki 1,2 mln. tonų.

Energetikos ministras Arvydas Sekmokas yra teigęs, jog vienas gręžinio kaina siekia 4–5 mln. JAV dolerių, todėl visi Rietavo ploto tyrimai gali kainuoti apie 250 mln. JAV dolerių.Nauja investicija Lietuvoje: „Chevron“ ateina į „Gazprom“ teritoriją

 2012–2013 m. paieškos ir gavybos konkursas
2012 m. birželio 25 d. Lietuvos geologijos tarnyba paskelbė atvirą tarptautinį konkursą skalūnų dujų paieškoms ir gavybai Lietuvos teritorijoje.


Agnė Grudytė

Agnė Grudytė (g. 1986 m. liepos 9 d. Šiauliuose) – Lietuvos aktorė, TV laidų ir renginių vedėja.

Lankydama vaikų darželį, dalyvavo dainų konkurse „Dainų dainelė“, tapo laureate. Vėliau dainavo ir Vadimo Kamrazelio vadovaujamame ansamblyje „En-den-du“. Aktyviai į veiklą įsitraukusiai merginai vadovas patarė mokytis „Juventos“ mokykloje. Be dainavimo čia taip pat mokėsi groti pianinu ir kanklėmis. Vienuoliktą ir dvyliktą klases baigė Šiaulių universiteto gimnazijoje. A.Grudytė-Guobienė: esu laiminga visomis prasmėmis (Jurga Sajenkienė, „Šeimininkė“ 2010 m. kovo 26 d.)
Šiaulių universitete baigė estrados meno specialybę. Šiaulių televizijoje vedė kelias laidas. Buvo renginių vedėja. Agnė Grudytė-Guobienė. Naujasis Lietuvos sekso simbolis?

Sukūrė (vieną iš pagrindinių) Elenos (Eli) vaidmenį seriale „Naisių vasara“ (2010 m.), filmavosi gruzinų ir lietuvių televizijos seriale „Vyno kelias“, Kristė filme „Valentinas Vienas“ (Editos Kabaraitės režisuoto „Geriausių draugų“ epizodo aktorė kartu su Mantu Jankavičiumi) ir kt. M. Jankavičius: vaidinant gali būti nepatogios kelnės, o vaidmuo yra vaidmuoAgnė Grudytė10 faktų, kurių nežinojote apie Agnę Grudytę

Vedė TV projektus: su Deiviu „Šeimų dainos“ (2010 m.) Agnė Grudytė-Guobienė kratosi sekso simbolio etiketės , „Auksiniai svogūnai 2010“, „Vaikų balsas 2010“, kelias laidas pavadavo atostogaujančią Jurgitą Jurkutę projekte „Šok su manimi“ (vedė kartu su su aktoriumi Vytautu Šapranausku)

Agnė Grudytė-Guobienė kratosi sekso simbolio etiketės , „Auksiniai svogūnai 2010“, „Vaikų balsas 2010“, kelias laidas pavadavo atostogaujančią Jurgitą Jurkutę projekte „Šok su manimi“ (vedė kartu su su aktoriumi Vytautu Šapranausku).

Žinoma amerikiečių kantri muzikos dainininkė Mindė Makridi (Mindy McCready), iš visko...
Žmonės
Agnė Grudytė - Guobienė kratosi sekso simbolio etiketės
2010-03-29, 12:00
Kas bendro tarp aktualiausių TV3 televizijos projektų - ironiškosios "Auksinių svogūnų" bei smagiosios "Vaikų balso" apdovanojimų ceremonijų ir netrukus startuosiančios laidos "Šeimų dainos"? Atsakymas paprastas: visus šiuos televizinius projektus vienija viena žavi vedėja - serialo "Naisių vasara" aktorė Agnė Grudytė-Guobienė.
Dar visai neseniai tik siauram ratui buvusi žinoma Šiaulių universiteto aktorystės studentė drąsiai žengia pripažinimo ir sėkmingos televizinės karjeros link.
Prieš akis trys įspūdingi televizijos projektai. Kuris jums pačiai įdomiausias?
Negaliu išskirti kurio nors vieno - visi įdomūs savaip. "Šeimų dainos" - projektas, kuris, priešingai nei likę du, tęsis ne vieną dieną ir kiekvieną kartą žiūrovams dovanos daug gerų emocijų. "Vaikų balsas" žavus jau vien tuo, jog yra susijęs su mažaisiais, o "Auksiniai svogūnai" - didelis iššūkis man pačiai, nes nieko panašaus nesu dariusi, politika man artima ne daugiau nei statistiniam žmogui.
Kaip jaučiatės dėl netikėtai užgriuvusio dėmesio, daugybės televizinio darbo pasiūlymų?
Taip, viskas susidėjo vienu metu... Visokių minčių būna: gal per greitai, gal per daug? Iš kitos pusės, nematau tame nieko blogo, neturiu ko laukti.
Ar netrukdo, jog gatvėje jau esate atpažįstama?
Sunku pasakyti: arba dar nesu labai atpažįstama, arba tiesiog dar nesusitikau žmonių, kurie badytų pirštais. Aišku, buvo tokių atvejų, kai paklausdavo, ar aš tikrai esu "ta", arba tiesiog šnabždėdavosi už nugaros, tačiau bent jau kol kas man tai jokių problemų nesukelia.
"Chorų karuose", vienai laidai pakeitusi Jurgą Jurkutę, debiutavote kaip laidų vedėja. Kokie jūsų įspūdžiai?
Įspūdžiai tik patys geriausi, nieko neigiamo nepatyriau. Nauja patirtis, naujos pažintys ir tik teigiamos emocijos.
Artėjančiuose projektuose jūsų partneriai bus tokie televizijos bei scenos senbuviai kaip Marijonas Mikutavičius, Kristupas Krivickas, Džiugas Siaurusaitis ir dainininkas Deivis. Ar nebijote atsidurti šalia labiau patyrusių kolegų?
Visi jie kadaise taip pat buvo debiutantai. Manau, jog visi mano partneriai labai geranoriški - pabendravusi susidariau būtent tokį įspūdį. Tikrai nesijaučiu kitokia arba prastesnė. Juolab kad net ir jie, daug metų praleidę scenoje, taip pat daro klaidų.
|SERIALE "Naisių vasara" debiutavusi aktorė A. Grudytė-Guobienė karjerą televizijoje tęsia kaip laidų vedėja.|
Visuomet svajojau apie teatro sceną. Televizija yra šalia teatro, kol kas darbas joje netrukdo nei mokslams, nei šeimai. Vis dėlto niekada negali žinoti, kur pasisuks tavo kelias.
Kažkada dirbote Šiaulių televizijoje. Ką ten veikėte?
Nieko ypatingo - tiesiog buvo keletas trumpų projektukų, apie kuriuos nelabai matau prasmės kalbėti.
O kokie vėjai jus atpūtė į "Naisių vasarą"?
Tiesiog sulaukiau skambučio apie Šiauliuose vykusią atranką, greitai nubėgau į teatrą ir gavau vaidmenį.
Ar ilgai svarstėte šį pasiūlymą?
Buvo visokių minčių. "Naisių vasara" - televizinis serialas, nieko panašaus anksčiau nebuvau dariusi. Taip pat mano dukrytė dar buvo labai maža, bet viską pasvėrusi, pasakiau sau: "Taip, reikia." Kol kas dėl to dar nė karto nepasigailėjau.
Ar neplanuojate palikti gimtųjų Šiaulių ir persikelti gyventi į sostinę?
Ne, kol kas gyvenu Šiauliuose ir artimiausiu metu niekur išvažiuoti nežadu. Dabar net nematau reikalo to daryti. Šiauliai - mano miestas, man čia gera, todėl bent jau kol kas Vilnius visai netraukia.
Kaip reaguojate į tai, jog esate krikštijama naujuoju Lietuvos sekso simboliu?
Tai yra žurnalistų išpūstas burbulas. Į tai aš niekaip nereaguoju ir norėčiau, jog apie tai būtų mažiau rašoma ar kalbama. Nesakau, jog jaučiuosi neseksuali, tačiau jau pati sąvoka "sekso simbolis" yra gana nuvalkiota - galima būtų ir ką nors originalesnio sugalvoti. Kaip reaguoja į tokius pareiškimus mano vyras? Andrius laikosi panašios nuomonės kaip ir aš.
O galėtumėte prieš žiūrovus apsinuoginti?
Jau esu ne vieną kartą minėjusi, jog dabar to daryti tikrai nesiruošiu. Jei tai būtų meninis filmas - kita situacija, kuri priklausytų nuo operatoriaus, režisierių bei daugelio kitų dalykų. Tai turėtų būti ne vulgaru, o meniška, gražu. Gal kada nors, kai ateis toks laikas, kai bus konkretus pasiūlymas, apie tai ir pagalvosiu, bet dabar - ne. Neseniai gauto pasiūlymo fotografuotis apsinuoginus ant vieno žurnalo viršelio atsisakiau iš karto, jo net nesvarsčiau.
Esate jauna mama. Kaip pavyksta visur suspėti, viską suderinti?
Kaip ir kiekvienai mamai: jos ir dirba, ir augina vaikus, ir suspėja dar daugelį kitų dalykų. Manau, kuo daugiau veiklos turi, tuo daugiau padarai, viskam atsiranda laiko.
Kokia Agnė yra artimųjų, draugų apsuptyje, o ne televizijos ekrane?
Stengiuosi būti kiek galima nuoširdesnė tiek sau, tiek kitiems. Esu gana paprasta, gatvėje visai neišsiskiriu - nemėgstu nei rengtis, nei elgtis iššaukiančiai ar visuomet būti dėmesio centre. Aišku, moku ir šaukti, ir pykti - kaip ir visi. Geriausiai turbūt mane apibūdintų tie žmonės, kurie yra šalia manęs, nes pačiai apie save kalbėti gana sunku.
Kaip manote, kur pasuks jūsų kelias: teatro, laidų vedėjos, o gal televizijos serialų aktorės karjeros kryptimi?
Niekada nedarau to, ko nenoriu. O dėl ateities... Niekada neplanuoju, nes juk ir posakis yra, kad iš mūsų planų Dievas juokiasi. Kaip bus - taip bus. Ir bus gerai.
Eglė KIRLIAUSKAITĖ
reklama
Griežtai draudžiama "Vakarų eksprese" paskelbtą informaciją kopijuoti ir platinti kitose interneto svetainėse, tradicinėse žiniasklaidos priemonėse ar kitaip ją naudoti neturint raštiško leidėjų sutikimo. Turinio naudojimo taisyklės.
Tavo komentaras
reklama
Šiandien VE.lt skaitykite
Linos Lužytės pavardę pastebėjau prieš keletą metų kino festivaliuose Vilniuje. Bet noras...
Už pedagogės, lietuvininkų tarmės puoselėtojos, edukacinių renginių vedėjos, aktyvios visuomenininkės Vaidos Galinskienės...
Lietuvos naujienos, Paskelbta prieš 1 val.
Vakarų Lietuva, Paskelbta prieš 2 val.
Kultūros naujienos, Paskelbta prieš 2 val.
Vakarų Lietuva, Paskelbta prieš 2 val.
"Audi" skriejo pustrečio metro aukštyje (2)
Žmona parsivedė dvi nepažįstamas moteris... (3)
Girta vairuotoja kyšiui sukrapštė litų ir centų
Uostamiestyje įkliuvo du mašinvagiai (2)
Vaikams ir toliau grasina peiliais (1)
Dūmai sukiršino kaimynus (5)
Rinkliavos kontrolieriams - nauji medžioklės plotai (31)
Savivaldybės koridoriai dar atviri (2)
Įvairybės
reklama
Horoskopai
reklama
Sveikinimai
Klaipėda
Šiandien (20 d.)
|
Naktį
|
-5°C
9 m/s
|
Ryte
|
-5°C
10 m/s
|
Dieną
|
-2°C
10 m/s
|
Vakare
|
-4°C
9 m/s
-7°C
7 m/s
-4°C
5 m/s
-6°C
3 m/s
-2°C
2 m/s
reklama
ve.lt Blogas
Bilotaite, duokim "gazo"!
Teko žiūrėti Lietuvos ryto laidą su Edmundu Jakilaičiu...
Man labai patiko vienos „politikės‘ straipsnelis apie skalūnų...
Savaitės lankomiausi
Daugiausiai komentuoti


Agnė Grudytė


Agnė Grudytė

Lankydama vaikų darželį, dalyvavo dainų konkurse „Dainų dainelė“, tapo laureate.


Agnė Grudytė

Lankydama vaikų darželį, dalyvavo dainų konkurse „Dainų dainelė“, tapo laureate. Vėliau dainavo ir Vadimo Kamrazelio vadovaujamame ansamblyje „En-den-du“. Aktyviai į veiklą įsitraukusiai merginai vadovas patarė mokytis „Juventos“ mokykloje. Be dainavimo čia taip pat mokėsi groti pianinu ir kanklėmis. Vienuoliktą ir dvyliktą klases baigė Šiaulių universiteto gimnazijoje. A.Grudytė-Guobienė: esu laiminga visomis prasmėmis (Jurga Sajenkienė, „Šeimininkė“ 2010 m. kovo 26 d.)
Šiaulių universitete baigė estrados meno specialybę. Šiaulių televizijoje vedė kelias laidas. Buvo renginių vedėja. Agnė Grudytė-Guobienė. Naujasis Lietuvos sekso simbolis?

Sukūrė (vieną iš pagrindinių) Elenos (Eli) vaidmenį seriale „Naisių vasara“ (2010 m.), filmavosi gruzinų ir lietuvių televizijos seriale „Vyno kelias“, Kristė filme „Valentinas Vienas“ (Editos Kabaraitės režisuoto „Geriausių draugų“ epizodo aktorė kartu su Mantu Jankavičiumi) ir kt. M. Jankavičius: vaidinant gali būti nepatogios kelnės, o vaidmuo yra vaidmuoAgnė Grudytė10 faktų, kurių nežinojote apie Agnę Grudytę

Vedė TV projektus: su Deiviu „Šeimų dainos“ (2010 m.)


Aleksandras Pogrebnojus

Aleksandras Pogrebnojus (g. 1968 m. sausio 20 d. Vilniuje) – Lietuvos drabužių dizaineris, kostiumų dailininkas.

Dabartinė Pogrebnojaus žmona – dvidešimt metų jaunesnė Monika Račiūnaitė-PogrebnojėA. Pogrebnojaus žmona Monika nejaučia amžiaus skirtumo, modelisIšskirtinis interviu: dizaineris A. Pogrebnojus pristato jauną mylimąją Moniką! (foto) (Panelė.lt), A. Pogrebnojaus kolekcijų reklamos veidas.A. Pogrebnojus įsitikinęs – jo žmona Monika gali būti kino žvaigžde  Su Monika Pogrebnojus susituokė 2012 m. gegužės mėn. (Šv. Arkangelo Mykolo bažnyčiojeKodėl Pogrebnojus vestuvėms pasirinko žiedus-driežiukus? , Varėnos raj.).Susituokė pirmagimio besilaukiantys A.Pogrebnojus ir M.Račiūnaitė Sūnus MykolasAleksandras Pogrebnojus ir Monika Račiūnaitė savo pirmagimį pavadino Mykolu (g. 2012 m.). Pirmąkart apie tėvystę viešai prabilęs A.Pogrebnojus: pirmiausia sūnų vesiu į karate treniruotę (Edita Maželytė, www. DELFI.lt, 2013 m. sausio 19 d.)  A. Pogrebnojaus žmona M. Račiūnaitė: „Nėštumo pradžioje dužo daug lėkščių” (Laura Čaplinskaitė. Žurnalas „Stilius“, 2012-07-25)

Buvusi Pogrebnojaus gyvenimo draugė – Vida Simanavičiūtė (su ja susipažino atsitiktinai).A. Pogrebnojus: dauguma dalykų mano gyvenime nutinka atsitiktinai (2010/02/05 Jurgita Gintautaitė, „Klubas“, www.moteris.lt). Dizainerių pora kurį laiką gyveno kartu. Po trylikos bendro gyvenimo metų Aleksandras išėjo pas kitą moterį.Mados kūrėja net iš mylimo vyro nesitiki užuovėjos  (Ernesta Vinevičiūtė, „Lietuvos rytas“. 2010-04-15)

Buvusi Pogrebnojaus žmona – Salomėja Marcinkevičiūtė-PogrebnojėAleksandras Pogrebnojus. Mūsų su Salomėja eksperimentas… (Simona Jansonaitė. Žurnalas „Žmonės“), modelisAukso žiedus sumainė dizaineris A.Pogrebnojus ir S.Marcinkevičiūtė, banko darbuotoja.Aleksandras Pogrebnojus: mano kūryba – ne idiotams Pora susituokė po 4 metų draugystės 2010 metų rugsėjo 5 d.Šeštadienio rytą dizaineris A. Pogrebnojus susituokė su savo išrinktąja S.Marcinkevičiūte (atnaujinta 11.48 val., nuotraukos) Praėjus keletui mėnesių po vestuvių, poros nesutarimai iškilo į viešumą.Po 3 mėnesių santuokos Pogrebnojus – ant skyrybų slenksčio?  2012 metų balandžio mėn. Pogrebnojus su pirmąja žmona išsiskyrė.Oficialiai išskirti A.Pogrebnojus ir S.Marcinkevičiūt

Po 3 mėnesių santuokos Pogrebnojus – ant skyrybų slenksčio? 2012 metų balandžio mėn. Pogrebnojus su pirmąja žmona išsiskyrė. Oficialiai išskirti A.Pogrebnojus ir S.Marcinkevičiūtė

Nei A. Pogrebnojus, nei S. Marcinkevičiūtė teismo posėdyje nedalyvavo, mat į rašytinį procesą byloje dalyvaujantys asmenys nekviečiami.
Santuoka nutraukta abiejų sutuoktinių bendru sutikimu.
„Popieriai nėra taip svarbu. Na kaip, svarbu, bet ne svarbiausia. Čia juk jau seniai viskas buvo aišku, mes seniai esame išsiskyrę su Salomėja, o šiandien tai įvyko oficialiai. Aš nežinojau nei datos, nei laiko. O kas dėl Monikos, tai planų yra visokių, tik apie juos kalbėti anksti“, – DELFI kalbėjo A. Pogrebnojus.
Aleksandras ir Salomėja susituokė 2010-ųjų rugsėjo pradžioje. Apie jų nesutarimus visuomenė sužinojo praėjus keletui mėnesių po tuoktuvių.
„Miela Salomėja, aš tave labai myliu ir gyventi be tavęs negaliu. Grįžk pas mane. Aleksandras“ - toks užrašas pasirodė dideliame ekrane prieš Aleksandro Pogrebnojaus ir Vidos Simanavičiūtės kolekcijos pristatymą sostinės menų mokykloje 2010-ųjų gruodį.
„Kai myli moterį, privalai išnaudoti visas priemones, kad ją susigrąžintum“, - ilgokai padvejojęs, ar verta dar papildomai komentuoti savo ir taip viešą ir aiškų poelgį, DELFI kalbėjo A.Pogrebnojus.
Kad ir kokias pastangas jis dėjo norėdamas susigrąžinti Salomėją, viskas buvo veltui. Renginiuose ji pasirodydavo buvusio atlikėjos Alinos Orlovos mylimojo Igno Maldžiūno glėbyje. Tuo metu A. Pogrebnojus taip pat neilgai trukus susirado naują draugę – manekenę Moniką Račiūnaitę. Ilgainiui dizaineris ėmė pasakoti žiniasklaidai apie bendras keliones ir atostogas, apie naujus santykius ir net galimas tuoktuves ateityje.
VIP premjeroje sužibo šalies žvaigždės: netikėtas bučinys ir iš Londono atvykusi Ingeborga Dapkūnaitė (2)
Pirmadienio vakarą Vilniuje įvyko ilgai laukta lietuviško kino dovana – Emilio Vėlyvio...
Susižadėjo televizijos laidų vedėja Justė Žičkutė: pačiu tinkamiausiu laiku ištariau labiausiai jaudinantį „taip“
Televizijos laidų vedėja Justė Žičkutė džiaugiasi nauju gyvenimo etapu ir sužadėtinės...
Italijoje susituokė Artūras Zuokas ir Augusta Jusionytė: dabar – mūsų laikas papildyta (11)
Italijoje įvyko slaptos politiko Artūro Zuoko ir smuikininkės Augustos Jusionytės vestuvės.
Graikijos salose atostogavusi Vasha pasidalijo pasakiškomis nuotraukomis ir tuo, kas nuvylė: kai kur mokėti didelių pinigų neverta (15)
Rudenį atlikėja Gabrielė Grygolaitytė-Vasha nusprendė palepinti save atostogomis garsiausiose...
Po Krymo tilto sprogimo – garsenybių reakcijos: su gimtadieniu, Putinai, ir naujos Povilaičio „Sudegintų tiltų“ versijos vaizdai iš įvykio tapo interneto memais
Šeštadienį ryte pranešta, jog Krymo tilto geležinkelio linijoje kilo stiprus gaisras....
Top naujienos
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams? (6)
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...
Skaistė Seimui teikia deficitinį kitų metų biudžetą: tai tam tikras skydas visuomenei apsaugoti papildyta
Į biudžeto projektą žiūrime kaip į tam tikrą skydą visuomenei apsaugoti, antradienį Seimui...
Iki Sumų nukeliavusi Milda pasidalino, koks baisiausias Ukrainoje matytas vaizdas: tai ne mirusiųjų kūnai ar žmonių ašaros
Vakar parduotuvėje sutikta pažįstama pasakė tai, ko ateinant karo žiemai, aš jau nebesitikėjau...
Karas Ukrainoje. Rusija vėl atakuoja Ukrainą: iš įvairių regionų pranešama apie sprogimus britų žvalgyba: žinome, kad rusų amunicija baigiasi
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Zelenskio patarėjas apie skaudžias atakas: Rusija nebekovoja, ji tiesiog nori užbaigti savo planą (1)
Per 80 raketų skriejo iš Rusijos ir jos okupuotų teritorijų. Itin nuožmūs smūgiai sostinei...
Žiaurus įvykis Vilniuje: avariją sukėlęs vyras žuvo įvykio vietoje automobiliai sumaitoti (3)
Ankstų antradienio rytą Vilniuje įvyko skaudi eismo nelaimė. Pranešama apie žuvusį vyrą.
Vytautas Bruveris. Nauja Rusijos invazijos banga – jau čia pat?
Jie dar kartą bandys pulti iš visų pusių ir visa turima jėga, parodyti, kad „galim pakartot“....
Laisvės frakcijai negana: lengvatą restoranams siūlo taikyti dar ilgiau (1)
Valdančioji Seimo Laisvės frakcija sieks kitų metų biudžeto projekte numatyti pridėtinės...
Šiaurės Korėja virš Japonijos paleido iki šiol ilgiausio nuotolio raketą: ką tai reiškia ir kokių dar ginklų ji turi
Šiaurės Korėja kelia nerimą vis dažniau bandydama ilgojo nuotolio raketas. Šiais metais ji jau...
Po gausios kritikos prabilusi Ala Pugačiova meldžia tik vieno: paviešino ir naują nuotrauką
Rusijos estrados primadona Ala Pugačiova , neseniai jau antrą kartą išvykusi iš Rusijos,...


Aleksandras Pogrebnojus


Aleksandras Pogrebnojus

Dabartinė Pogrebnojaus žmona – dvidešimt metų jaunesnė Monika Račiūnaitė-PogrebnojėA. Pogrebnojaus žmona Monika nejaučia amžiaus skirtumo, modelisIšskirtinis interviu: dizaineris A. Pogrebnojus pristato jauną mylimąją Moniką! (foto) (Panelė.lt), A. Pogrebnojaus kolekcijų reklamos veidas.A. Pogrebnojus įsitikinęs – jo žmona Monika gali būti kino žvaigžde  Su Monika Pogrebnojus susituokė 2012 m. gegužės mėn. (Šv. Arkangelo Mykolo bažnyčiojeKodėl Pogrebnojus vestuvėms pasirinko žiedus-driežiukus? , Varėnos raj.).Susituokė pirmagimio besilaukiantys A.Pogrebnojus ir M.Račiūnaitė Sūnus MykolasAleksandras Pogrebnojus ir Monika Račiūnaitė savo pirmagimį pavadino Mykolu (g. 2012 m.). Pirmąkart apie tėvystę viešai prabilęs A.Pogrebnojus: pirmiausia sūnų vesiu į karate treniruotę (Edita Maželytė, www. DELFI.lt, 2013 m. sausio 19 d.)  A. Pogrebnojaus žmona M. Račiūnaitė: „Nėštumo pradžioje dužo daug lėkščių” (Laura Čaplinskaitė. Žurnalas „Stilius“, 2012-07-25)

Buvusi Pogrebnojaus gyvenimo draugė – Vida Simanavičiūtė (su ja susipažino atsitiktinai).A. Pogrebnojus: dauguma dalykų mano gyvenime nutinka atsitiktinai (2010/02/05 Jurgita Gintautaitė, „Klubas“, www.moteris.lt).