Aleksandras Pogrebnojus

A. Pogrebnojus kuria kartu su Vida Simanavičiūte.Aleksandras Pogrebnojus ir Vida Simanavičiūtė pristatė 2014 m. rudens-žiemos kolekciją Kolekcijas demonstravo Vilniuje, Paryžiuje, TokijujeDizainerių dueto A&V kolekcijos pristatymas Tokijuje, MaskvojeA.Pogrebnojus: ko reikia, kad atrodytum stilingai?, pristatydami kaip novatoriškas mados kūrėjų duetas „A&V“.Japonų rankose – lietuviškos dizainerių dueto „A&V“ rankinės-knygos Kuria kostiumus teatro spektaliams. A. Pogrebnojus, be to, yra sukūręs interjerą kavinei „Kavos teatras“ Vilniaus Senamiestyje.Aleksandro Pogrebnojaus kurtas kavinės interjeras alsuoja teatro dvasia

2006 metais išleido nedidelį poezijos rinkinį, o 2008 m. – valgių receptų knygą, papildytą nuotraukomis ir asmeninėmis istorijomis.Aleksandras Pogrebnojus: „Jeigu būtų gyvybės ar mirties klausimas, valgyčiau viską

Žinomas Lietuvos rūbų dizaineris Aleksandras Pogrebnojus gyvenime nesivadovauja jokiomis taisyklėmis, nevalgo kiaulienos, nemėgsta kinų virtuvės, nes mano, jog žuvies skonio vištiena yra visiška nesąmonė, o gamindamas niekada nesinaudoja jokiomis receptų knygomis.
Negalintis pakęsti naujų gigantiškų stiklinių pastatų, mados kūrėjas geriausiai jaučiasi Vilniaus senamiestyje, tarp Aušros vartų ir Katedros. Dizainerį dažniausiai galima sutikti keturiose vietose: kavinėje „Meksika“, nes yra šalia jo namų, „In Vino“ ir „Cozy“, nes ten gera atmosfera, bei kavinėje „Skonis ir kvapas“, kur siūlomos skaniausios arbatos, kava ir pyragai. „Čia lankosi mano draugai, renkasi gera publika ir yra prieinamos kainos – daugiau man nieko nereikia“, – prisipažįsta dizaineris.
Mėgstantis gaminti A. Pogrebnojus yra neišrankus maistui. Eidamas į parduotuvę dažniausiai nežino, ką valgys ir kokius produktus pirks, tačiau niekada neperka maisto kelioms dienoms iš karto. Nusipirkęs keletą derančių produktų, mados kūrėjas jais virtuvėje eksperimentuoja: „Labiausiai nepatinka, kai iš maisto daromas kultas. Pavyzdžiui, neseniai viriau bulvių košę su trintu brokoliu. Išėjo žalia – tokia visai nieko. Savaitgalį su draugais žvejojom kaime, pagavom daug žuvies. Prisiminiau, kaip bobutė kaime kepdavo žuvies kotletus – tokius pat pabandėme pasigaminti ir mes. Buvo labai skanu. Sunkiausia, bet ir įdomiausia gaminti, kai daug ko nėra, tada atsiveria plačios erdvės improvizacijai.“
Apsilankęs viename restorane, A. Pogrebnojus nustebo pamatęs ten dirbantį jauną, vos 20 metų sulaukusį, virtuvės šefą. „Ar jaunas žmogus negali būti geras specialistas?“, – pasiteiraujame. „Būna išimčių, kuriomis aš netikiu, nes Lietuvoje nėra „mokyklos“. Jeigu jis mokėsi Anglijoje ar Prancūzijoje, tada nelabai suprantu, ką jis čia veikia. Lietuvoje eidamas į prabangią vietą nesi garantuotas, kad gausi skanų ir kokybišką maistą. Tose vietose, kur aš vaikštau, yra 2-3 patiekalai, iš kurių visada ir renkuosi. Nenoriu eksperimentuoti.“
Pasak A. Pogrebnojaus, žmogus negali valgyti bet ko. „Kažkada netinkama mityba vis tiek „atsilieps“, bet jau bus per vėlu kažką keisti. Amerikoje žmonės sunkesni 10 kilogramų nei Lietuvoje ne todėl, kad mažiau juda, bet todėl, kad nesveikai maitinasi“. Rūbų dizaineris pastebi, kad žmonių valgymo įpročiai kardinaliai pasikeitė. Jeigu anksčiau pusryčiams rinkdavosi sotesnį maistą: dešreles, kiaušinienę ar sumuštinius, šiandien neretai rytą pradeda jogurtu bei sausais pusryčiais.
Dizaineris pažymi, kad Lietuvoje aptarnavimo sferoje dažniausiai dirba žmonės iki 25 metų. „Užsienyje situacija visai kita. Pavyzdžiui, Paryžiuje 50 metų veikiantis restoranas turi savo tradicijas ir jas puoselėja. Virėjai ir padavėjai kartu susensta su restoranu. Nors Lietuvoje aptarnauja žymiai geriau, nei Maskvoje ar Suomijoje, bet daug blogiau nei Paryžiuje.“
Be maisto ir aptarnavimo, restoranuose ir kavinėse A. Pogrebnojui labai svarbi ten skambanti muzika bei interjeras. „Restorane muzika neturi dominuoti – geriausia, kai jos iš viso nesigirdi.“ Jeigu pačiam dizaineriui tektų kurti restorano interjerą, padarytų kažką, kaip jis sako, nenormalaus: „Man labai nepatinka „bekvapiai“ interjerai, kurie neturi istorijos, interjero detalės nesisieja viena su kita. Visi atsidarę greitojo maitinimo tinklai – sintetika, „McDonald's“ pakaitalas. Padaryti „bekvapį“ interjerą labai lengva, nes tu niekuo nerizikuoji. Padaryti kažką įmantraus – brangu ir didelė rizika suklysti. Interjeras turi būti su pelėsiu. Pavyzdžiui, vyninėse „Petit Marseill“ ir „Saint Germen“ pelėsio yra, bet aš jo dar pridėčiau. Be to, manau, kad kiekviename restorane turėtų būti patefonas ar pianinas.“
Ačiū už pokalbį.
Živilė Kleivaitė
Pauliaus Gasiūno nuotr.
Meniu.lt informacija


Aleksandras Pogrebnojus

Aleksandras Pogrebnojus (g. 1968 m. sausio 20 d. Vilniuje) – Lietuvos drabužių dizaineris, kostiumų dailininkas.


Aleksandras Pogrebnojus


Valērijs Šabala

Valerijus Šabala (; g. 1994 m. spalio 12 d.) – Latvijos futbolininkas, žaidžiantis puolėjo pozicijoje. Žaidė Latvijos rinktinėje.

V. Šabala – „Daugava Rīga“ futbolo akademijos auklėtinis.

V. Šabala debiutavo pirmojoje komandoje 2009 m. spalio 15 d., būdamas vos 15-os metų. Pirmąjį savo Latvijos aukščiausios lygos įvartį V. Šabala įmušė 2010 m. balandžio 23 d. rungtynėse su Rygos „Skonto“. Tuo metu jam buvo 15 metų ir 193 dienos, tuo metu jis buvo jauniausias visų laikų įvarčio autorius ne tik Latvijos čempionate bet ir visų aukščiausių Europos futbolo lygų istorijoje. Jo rekordas buvo pagerintas 2014 m. birželio 10 d., kai „Skonto Riga“ vidurio saugas Jonas Grīnbergas įmušė baudinį būdamas vos 15 metų ir 102 dienų amžiaus.http://sportacentrs.com/futbols/10062014-grinbergs_labo_sabalas_rekordu

2011 m. nepaisant riboto žaidimo laiko, V. Šabala laimėjo Ilmārs Liepiņš jaunojo metų žaidėjo prizą. V. Šabala buvo pakviestas į bandomąsias treniruotes su „Arsenal“, „Watford“ ir „Udinese Calcio“.

2012 m. birželio 30 d. V. Šabala pelnė savo pirmąjį „hat-trick“ lygos rungtynėse su „FS Metta / LU“, būdamas vos 17 metų, 8 mėnesių ir 18 dienų amžiaus. Liepos 10 d. jis buvo pripažintas geriausiu birželio mėnesio Latvijos aukštosios lygos žaidėju. Gruodžio mėn. V. Šabala laimėjo Ilmārs Liepiņš jaunojo metų žaidėjo prizą antrus metus iš eilės.

2013 m. V. Šabala Latvijos aukščiausioje lygoje įmušė 15 įvarčių – vienu mažiau nei rezultatyviausias lygos žaidėjas. Šabala buvo įtrauktas į metų komandą ir pripažintas geriausiu metų puolėju.

2014 m. V. Šabala pasirašė sutartį su Club Brugge KV, ir iškart buvo paskolintas kitiems klubams įgyti patirties. V. Šabala įgijo patirties Kipre, Lenkijoje, Čekijoje, Slovakijoje ir Latvijoje.

2018–19 m. sezone žaisdamas už Podbeskidzie Bielsko-Biała tapo rezultatyviausiu I lygos žaidėju, įmušė 12 įvarčių.

2020 m. pasirašė sutartį su FK Sūduva.https://lff.lt/news/10828/suduvoje-zais-puolejas-v-sabala/ 2020 m. rugsėjo 11 d. žaidė Lietuvos futbolo taurės turnyro rungtynėse prieš Vilniaus Vytį ir pelnė pirmuosius du įvarčius, bei padėjo įtvirtinti marijampoliečių pergalę. (Galutinis rezultatas 3-0).http://lietuvosfutbolas.lt/rungtynes/vilniaus-vytis-suduva-6126175/

2021 m. žaidė Rumunijoje ir atstovaudamas FC Viitorul Liga I pasirodė penkis kartus. Tais pačiais metais persikėlė Lenkiją, kur atstovavo GKS Bełchatów, o sezoną baigė „Liepojos“ klube

2020 m. pasirašė sutartį su FK Sūduva. 2020 m. rugsėjo 11 d. žaidė Lietuvos futbolo taurės turnyro rungtynėse prieš Vilniaus Vytį ir pelnė pirmuosius du įvarčius, bei padėjo įtvirtinti marijampoliečių pergalę.

Hegelmann LFF Taure 2020 4. turas
Penktadienis, 11-09-2020 19:00
LFF stadionas, Vilnius
- Žiūrovai: 100
- Teisėjas: Jurij Paškovskij
- Pirmas asistentas: Aleksandr Radiuš
- Antras asistentas: Benas Kikutis
- Rezervinis teisėjas: Donatas Šimėnas
- Teisėjų inspektorius: Sergejus Slyva
- Rungtynių eiga
- Rungtynių protokolas
7
ĮVARTIS! 0:1Valerijs Šabala
24
ĮVARTIS! 0:2Valerijs Šabala
36
Geltona kortelėVaidas Slavickas
1 kėlinio pabaiga
46
Keitimas
46
Keitimas
46
Keitimas
46
Keitimas
Keitimas
62
63
Keitimas
Keitimas
67
|Max Cesar Sankan Bahi|
Geltona kortelė
83
Keitimas
90
Keitimas
90
90+3
ĮVARTIS! 0:3Linas Klimavičius
2 kėlinio pabaiga
|Karolis Čirba (G)||12||12||Ivan Kardum (C) (G)|
|Mantas Makutunovičius (C)||23||19||Vaidas Slavickas|
|8||6||Povilas Leimonas|
|Erlandas Juška||15||15||Aleksandar Zivanovic|
|Georgas Freidgeimas||3||10||Semir Kerla|
|Augustas Valukonis||18||30||Ivan Hladik|
|Andrius Kazakevičius||5||77||Josip Tadic|
|45||8||Renan Henrique Oliveira Vieira|
|Kody Jayden Bailey Maude||90||18||Thomas Andreas Salamon|
|42||20||Valerijs Šabala|
|11||80||Yevgen Yefremov|
|Atsarginiai žaidėjai|
|Miroslav Aleksiuk (G)||31||13||Ignas Plūkas (G)|
|Radoslav Rusecki||96||99||Vilius Stebrys (G)|
|Patrick Williams Ntamack||99||82||Algis Jankauskas|
|16||11||Andro Švrljuga|
|Rigobert Song Bahanag||14||17||Giedrius Matulevičius|
|4||7||Eligijus Jankauskas|
|Aivaras Kariniauskas||9||25||Domagoj Pušic|
|17||32||Gļebs Kļuškins|
|27||2||Linas Klimavičius|
|Treneriai|
|Liubinskas Algimantas||Saulius Širmelis|


Valērijs Šabala


Seimo rūmai

Seimo rūmai – Lietuvos Respublikos parlamento pastatas Vilniuje.

Pirmojo pastato statybos darbai buvo pradėti 1976 m. Statyboms vadovavo architektai Algimantas Nasvytis ir Vytautas Nasvytis. Rūmai buvo baigti 1980 m. Į šį pastatą iš Lietuvos SSR Valstybinio akademinio operos ir baleto teatro pastato persikėlė Lietuvos SSR Aukščiausioji Taryba.

1978 m. šalia pastatytas Lietuvos SSR finansų ministerijos pastatas (architektas Andrius Gudaitis), o 1979 m. – Respublikinės profesinių sąjungų tarybos rūmai (architektas Česlovas Mazūras)http://www.autc.lt/lt/architekturos-objektai/1470?ss=Seimo&type=1&rt=3 . XX a. pabaigoje šie pastatai perduoti Lietuvos Respublikos Seimui ir pervadinti į Seimo II-uosius (buvęs Lietuvos SSR finansų ministerijos pastatas) ir III-iuosius (buvę Respublikinės profesinių sąjungų tarybos rūmai) rūmus.

1993–1997 m. Seimo I-ųjų rūmų vakarinėje dalyje dirbo Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarija.

2006 m. buvo pradėti darbai naujai parlamento salei statyti, senieji Seimo II-ieji rūmai buvo nugriauti.

2017 m. buvęs leidyklos „Valstybės žinių“ pastatas tapo Seimo IV-aisiais rūmais

Pasak Seimo vicekanclerio Antano Dimaičio, panaikinus „Valstybės žinias“, o jų turėtą pastatą adresu Gynėjų g. 3 perdavus parlamento kanceliarijai, pastatą pavadinti IV Seimo rūmais buvęs logiškas žingsnis, juolab, kad čia įsikūrę parlamento padaliniai, Teisės aktų registras.
„Vyriausybės nutarimu praėjusiais metais naikinant „Valstybės žinias“ įmonės turtas perduotas Seimo kanceliarijai. Šiais metais kovo 1 dieną „ Valstybės žinios“ buvo panaikintos ir išimtos iš įmonių registro, pastatas registruotas Seimo kanceliarijos vardu, todėl ir pavadintas IV rūmais, „Valstybės žinių“ pavadinimo juk negalėjo likti“, – BNS sakė A. Dimaitis.
„Pagal seną sutartį su „Valstybės žiniomis“ tame pastate dirba Vyriausioji rinkimų komisija, taip pat ten perkelti Seimo tyrimų, vertėjų skyrius ir visas Teisės aktų registras“, – sakė vicekancleris.
Parlamento pastate yra treji rūmai, jie visi sujungti, naujieji ketvirtieji rūmai nuo parlamento yra kelių šimtų metrų atstumu.
Leidyklos „Valstybės žinios“ popieriniame leidinyje iki 2013 metų pabaigos būdavo skelbiami įstatymai ir kiti teisės aktai. Pagal dabartinę tvarką jie įsigalioja paskelbus juos nebe „ Valstybės žiniose“, o viešai ir nemokamai prieinamame elektroniniame Teisės aktų registre, kurį tvarko Seimo kanceliarija.
Top naujienos
Karo ekspertai: viename sektoriuje situacija ukrainiečiams lėtai, bet blogėja
Pilietinio gynybos ir saugumo analizės centro „Locked N‘ Loaded“ ekspertai teigia, kad...
Skaistė Seimui teikia deficitinį kitų metų biudžetą: tai tam tikras skydas visuomenei apsaugoti papildyta
Į biudžeto projektą žiūrime kaip į tam tikrą skydą visuomenei apsaugoti, antradienį Seimui...
Karas Ukrainoje. Rusija vėl atakuoja Ukrainą: iš įvairių regionų pranešama apie sprogimus britų žvalgyba: žinome, kad rusų amunicija baigiasi
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Iki Sumų nukeliavusi Milda pasidalino, koks baisiausias Ukrainoje matytas vaizdas: tai ne mirusiųjų kūnai ar žmonių ašaros
Vakar parduotuvėje sutikta pažįstama pasakė tai, ko ateinant karo žiemai, aš jau nebesitikėjau...
Rusijos vyriausybei artimi šaltiniai: pagarbos Putinui čia nebėra
Rusijos vyriausybė baisiai bijo šalies prezidento Vladimiro Putino , tačiau jo negerbia. Po to,...
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams? (6)
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...
Žiaurus įvykis Vilniuje: avariją sukėlęs vyras žuvo įvykio vietoje automobiliai sumaitoti (3)
Ankstų antradienio rytą Vilniuje įvyko skaudi eismo nelaimė. Pranešama apie žuvusį vyrą.
Vytautas Bruveris. Nauja Rusijos invazijos banga – jau čia pat?
Jie dar kartą bandys pulti iš visų pusių ir visa turima jėga, parodyti, kad „galim pakartot“....
Laisvės frakcijai negana: lengvatą restoranams siūlo taikyti dar ilgiau (1)
Valdančioji Seimo Laisvės frakcija sieks kitų metų biudžeto projekte numatyti pridėtinės...
Šiaurės Korėja virš Japonijos paleido iki šiol ilgiausio nuotolio raketą: ką tai reiškia ir kokių dar ginklų ji turi
Šiaurės Korėja kelia nerimą vis dažniau bandydama ilgojo nuotolio raketas. Šiais metais ji jau...


Seimo rūmai

Pirmojo pastato statybos darbai buvo pradėti 1976 m. Statyboms vadovavo architektai Algimantas Nasvytis ir Vytautas Nasvytis. Rūmai buvo baigti 1980 m. Į šį pastatą iš Lietuvos SSR Valstybinio akademinio operos ir baleto teatro pastato persikėlė Lietuvos SSR Aukščiausioji Taryba.

1978 m. šalia pastatytas Lietuvos SSR finansų ministerijos pastatas (architektas Andrius Gudaitis), o 1979 m. – Respublikinės profesinių sąjungų tarybos rūmai (architektas Česlovas Mazūras)http://www.autc.lt/lt/architekturos-objektai/1470?ss=Seimo&type=1&rt=3 . XX a. pabaigoje šie pastatai perduoti Lietuvos Respublikos Seimui ir pervadinti į Seimo II-uosius (buvęs Lietuvos SSR finansų ministerijos pastatas) ir III-iuosius (buvę Respublikinės profesinių sąjungų tarybos rūmai) rūmus.

1993–1997 m. Seimo I-ųjų rūmų vakarinėje dalyje dirbo Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarija.

2006 m. buvo pradėti darbai naujai parlamento salei statyti, senieji Seimo II-ieji rūmai buvo nugriauti. 2007 m. rugsėjo 10 d. buvo atidaryta nauja salė, kurios darbai kainavo 50 milijonų litų. Rekonstrukcijos metu Seimo I-ieji, II-ieji ir III-ieji rūmai buvo sujungti. Seimo I-ųjų rūmų parlamento salė naudojama šventiniams renginiamshttp://www.lrs.lt/sip/portal.show?p_r=15426&p_k=1. 2008 m. atlikti rekonstrukcijos darbai Seimo III-iuose rūmuosehttps://www.tv3.lt/naujiena/200773/pradedama-seimo-3-iuju-rumu-rekonstrukcija, 2009, 2011–2012 m. ir 2014–2015 m. – Seimo I-iuose rūmuosehttps://www.lzinios.lt/lzinios/lietuva/seimo-rumuose-vel-dirbs-statybininkai/204052 .


Seimo rūmai


Paysera

„Paysera LT“ – lietuviško kapitalo finansų technologijų (FinTech) bendrovė, teikianti elektroninio atsiskaitymo paslaugas visame pasaulyje.

Įmonė klientams taip pat teikia einamosios sąskaitos (IBAN), pinigų pervedimo, valiutos konvertavimo, bilietų platinimo paslaugas, o nuo 2020 m. rugsėjo programėlėje pradėjo prekiauti investiciniu auksu. 2019 m. per įmonės mokėjimų sistemą iš viso atlikta 5,9 mlrd. Eur piniginių operacijų, arba 16 mln. Eur operacijų kasdien.

Bendrovė klientams išduoda „Paysera Visa“ bekontaktes korteles, kurių leidėjas yra Jungtinės Karalystės bendrovė „Contis“.


Paysera


Paysera

2006 m. startavo mokėjimų platforma www.mokejimai.lt.

2012 m. Ūkio ministerija apdovanojo bendrovę „Už nuopelnus verslui“ ir pripažino ją geriausia „Inovatyvių sprendimų lyderio“ nominacijoje.„Lietuvos verslininkams – apdovanojimai už nuopelnus“  „Lietuvos rytas“, Šarūnas Meškys, 2012 10 11.

2012 m. rugsėjo 27 dieną Lietuvos banko sprendimu įmonei buvo išduota el. pinigų įstaigos licencija, suteikianti teisę vykdyti veiklą, susijusią su el. pinigų leidimu ir mokėjimo paslaugų teikimu Lietuvoje ir visose Europos Sąjungos šalyse. Tuo pačiu prasidėjo plėtra į užsienį, kur mokėjimų portalas 2013 metais buvo pristatytas „Paysera“ vardu.

2014 m. rugsėjo mėnesį Mokėjimai.lt svetainės adresas pakeistas į Paysera.lt.

2020 m. rugsėjį įmonė pranešė pradėjusi prekybą fiziniu auksu

„Paysera“ pradeda prekybą auksu
Lietuvos elektroninių pinigų įstaiga Paysera LT pradeda prekybą auksu. Skirtingai nei kitos fintech bendrovės, Paysera LT prekiaus ne biržoje parduodamais šio tauriojo metalo vienetais, o tikrais luitais, plytelėmis ir monetomis.
Programėle įsigytą auksą pirkėjai gali saugoti bendrovės saugyklose, atsiimti skyriuje arba užsisakyti pristatymą į namus, pranešime teigia bendrovė.
Taurieji metalai išlaiko savo vertę bei paklausą ir ekonominio netikrumo laikotarpiu. Centriniai bankai ne veltui savo atsargose turi aukso. Auksas apskritai laikomas saugumo užuovėja neramiais laikais ir prieglobsčiu nuo pinigų nuvertėjimo, nes aukso kaina, įvertinus infliaciją, ilguoju laikotarpiu išlieka panaši. Taigi ir mūsų parduodami luitai ir monetos pirmiausiai yra skirti žmonėms, kurie nori išsaugoti pinigų perkamąją galią ilguoju laikotarpiu, sako Vytenis Morkūnas, Paysera LT generalinis direktorius.
Pabrėžiama, kad bendrovė nekonsultuoja klientų dėl tauriųjų metalų pirkimo investiciniais tikslais, todėl norintiems pasitarti dėl aukso, kaip investicijos, rekomenduojama kreiptis į nepriklausomus finansų patarėjus.
Pirkėjai rinksis įsigytą auksą saugoti bendrovės saugyklose ar jį atsiimti ir aukso saugumu rūpintis savarankiškai. Įsigytas taurusis metalas programėlėje atvaizduojamas dviem matais: gramais ir kaina klientui pažįstama valiuta. Už šią kainą pirkėjas gali parduoti bendrovei auksą atgal.
Paysera LT per programėlę parduoda Šveicarijos gamintojo Valcambi Suisse aukso luitus, plyteles. Taip pat įvairių žinomų gamintojų 1 Trojos uncijos, arba 31,1 g, aukso monetas Amerikos buivolas (American Buffalo), Kanados klevo lapas (Canadian Maple Leaf), Austrijos Filharmonija (Austrian Philharmonic), Britannia ir kitas.
Įsigytą auksą galima persiųsti kitam programėlės naudotojui kaip dovaną. Pasak V. Morkūno, šiuo laikotarpiu, kai viskas keliasi į skaitmeninę erdvę, tokio pobūdžio ar fizinio aukso dovanojimas gali sudominti ne tik privačius, o ir verslo klientus, kurie ieško dovanos verslo partneriui, darbuotojui ar vadovui.
VŽ rašė, kad Paysera LT šiam žingsniui ruošėsi jau kurį laiką. Licenciją verstis investicinio aukso realizavimu ir užsiimti su tauriaisiais metalais ir brangakmeniais susijusia veikla bendrovė turi nuo šių metų pradžios.
Šių metų rugpjūčio pradžioje aukso kaina biržose buvo pasiekusi savo piką 2070 USD ribą už Trojos unciją. Trečiadienio, rugsėjo 23 d., rytą (Lietuvos laiku) auksas kainavo 1887 USD (1616 Eur) už Trojos unciją. Per metus auksas biržose yra pabrangęs ketvirtadaliu.
Auganti aukso paklausa reiškia, kad šio brangaus metalo saugyklų verslas klesti. Tačiau šiemet rekordiškai išbrangusį auksą tapo kur kas sunkiau apdrausti nuo vagysčių.
FOTOGALERIJA Paysera pradeda prekybą auksu (4 nuotr.)
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


Paysera

2006 m. startavo mokėjimų platforma www.mokejimai.lt.

2012 m. Ūkio ministerija apdovanojo bendrovę „Už nuopelnus verslui“ ir pripažino ją geriausia „Inovatyvių sprendimų lyderio“ nominacijoje.„Lietuvos verslininkams – apdovanojimai už nuopelnus“  „Lietuvos rytas“, Šarūnas Meškys, 2012 10 11.

2012 m. rugsėjo 27 dieną Lietuvos banko sprendimu įmonei buvo išduota el. pinigų įstaigos licencija, suteikianti teisę vykdyti veiklą, susijusią su el. pinigų leidimu ir mokėjimo paslaugų teikimu Lietuvoje ir visose Europos Sąjungos šalyse. Tuo pačiu prasidėjo plėtra į užsienį, kur mokėjimų portalas 2013 metais buvo pristatytas „Paysera“ vardu.

2014 m. rugsėjo mėnesį Mokėjimai.lt svetainės adresas pakeistas į Paysera.lt.

2016 m. startavo bilietų platinimo platforma „Paysera Tickets“.


Paysera

2006 m. startavo mokėjimų platforma www.mokejimai.lt.

2012 m. Ūkio ministerija apdovanojo bendrovę „Už nuopelnus verslui“ ir pripažino ją geriausia „Inovatyvių sprendimų lyderio“ nominacijoje.„Lietuvos verslininkams – apdovanojimai už nuopelnus“  „Lietuvos rytas“, Šarūnas Meškys, 2012 10 11.

2012 m. rugsėjo 27 dieną Lietuvos banko sprendimu įmonei buvo išduota el. pinigų įstaigos licencija, suteikianti teisę vykdyti veiklą, susijusią su el. pinigų leidimu ir mokėjimo paslaugų teikimu Lietuvoje ir visose Europos Sąjungos šalyse. Tuo pačiu prasidėjo plėtra į užsienį, kur mokėjimų portalas 2013 metais buvo pristatytas „Paysera“ vardu.

2014 m. rugsėjo mėnesį Mokėjimai.lt svetainės adresas pakeistas į Paysera.lt.

2016 m. startavo bilietų platinimo platforma „Paysera Tickets“.

2018 m. įmonė pristatė momentinius pervedimus eurais.


Paysera

2006 m. startavo mokėjimų platforma www.mokejimai.lt.

2012 m. Ūkio ministerija apdovanojo bendrovę „Už nuopelnus verslui“ ir pripažino ją geriausia „Inovatyvių sprendimų lyderio“ nominacijoje.„Lietuvos verslininkams – apdovanojimai už nuopelnus“  „Lietuvos rytas“, Šarūnas Meškys, 2012 10 11.

2012 m. rugsėjo 27 dieną Lietuvos banko sprendimu įmonei buvo išduota el. pinigų įstaigos licencija, suteikianti teisę vykdyti veiklą, susijusią su el. pinigų leidimu ir mokėjimo paslaugų teikimu Lietuvoje ir visose Europos Sąjungos šalyse. Tuo pačiu prasidėjo plėtra į užsienį, kur mokėjimų portalas 2013 metais buvo pristatytas „Paysera“ vardu.

2014 m. rugsėjo mėnesį Mokėjimai.lt svetainės adresas pakeistas į Paysera.lt.

2016 m. startavo bilietų platinimo platforma „Paysera Tickets“.

2018 m. įmonė pristatė momentinius pervedimus eurais.

2019 m. gegužę „Paysera“ vykdytas vertybinių popierių požymių turinčių kriptovaliutų žetonų platinimas (angl. security tokens offering, STO) patyrė nesėkmę, nes buvo pritraukta mažiau (0,5 mln.) nei pusė planuotų lėšų„Payseros“ nesėkmė: atšaukia STO. „Paysera“ buvo susilaukusi ir Lietuvos banko įspėjimo apie galimą investuotojų klaidinimąATNAUJINTA! Perspėjimas norintiesiems investuoti į „Paysera“ vertybinius popierius  dėl pasirinko platinimo būdo bei jo struktūros.


Paysera

2006 m. startavo mokėjimų platforma www.mokejimai.lt.

2012 m. Ūkio ministerija apdovanojo bendrovę „Už nuopelnus verslui“ ir pripažino ją geriausia „Inovatyvių sprendimų lyderio“ nominacijoje.„Lietuvos verslininkams – apdovanojimai už nuopelnus“  „Lietuvos rytas“, Šarūnas Meškys, 2012 10 11.

2012 m. rugsėjo 27 dieną Lietuvos banko sprendimu įmonei buvo išduota el. pinigų įstaigos licencija, suteikianti teisę vykdyti veiklą, susijusią su el. pinigų leidimu ir mokėjimo paslaugų teikimu Lietuvoje ir visose Europos Sąjungos šalyse. Tuo pačiu prasidėjo plėtra į užsienį, kur mokėjimų portalas 2013 metais buvo pristatytas „Paysera“ vardu.

2014 m. rugsėjo mėnesį Mokėjimai.lt svetainės adresas pakeistas į Paysera.lt.

2016 m. startavo bilietų platinimo platforma „Paysera Tickets“.

2018 m. įmonė pristatė momentinius pervedimus eurais.

2019 m. gegužę „Paysera“ vykdytas vertybinių popierių požymių turinčių kriptovaliutų žetonų platinimas (angl. security tokens offering, STO) patyrė nesėkmę, nes buvo pritraukta mažiau (0,5 mln.) nei pusė planuotų lėšų„Payseros“ nesėkmė: atšaukia STO. „Paysera“ buvo susilaukusi ir Lietuvos banko įspėjimo apie galimą investuotojų klaidinimąATNAUJINTA! Perspėjimas norintiesiems investuoti į „Paysera“ vertybinius popierius  dėl pasirinko platinimo būdo bei jo struktūros.

2019 m. liepą įmonė pranešė, jog atidarė klientų aptarnavimo ir pardavimų centrą Rumunijos sostinėje Bukarešte.„Paysera“ atidarė padalinį Rumunijoje


Paysera

2006 m. startavo mokėjimų platforma www.mokejimai.lt.

2012 m. Ūkio ministerija apdovanojo bendrovę „Už nuopelnus verslui“ ir pripažino ją geriausia „Inovatyvių sprendimų lyderio“ nominacijoje.„Lietuvos verslininkams – apdovanojimai už nuopelnus“  „Lietuvos rytas“, Šarūnas Meškys, 2012 10 11.

2012 m. rugsėjo 27 dieną Lietuvos banko sprendimu įmonei buvo išduota el. pinigų įstaigos licencija, suteikianti teisę vykdyti veiklą, susijusią su el. pinigų leidimu ir mokėjimo paslaugų teikimu Lietuvoje ir visose Europos Sąjungos šalyse. Tuo pačiu prasidėjo plėtra į užsienį, kur mokėjimų portalas 2013 metais buvo pristatytas „Paysera“ vardu.

2014 m. rugsėjo mėnesį Mokėjimai.lt svetainės adresas pakeistas į Paysera.lt.

2016 m. startavo bilietų platinimo platforma „Paysera Tickets“.

2018 m. įmonė pristatė momentinius pervedimus eurais.

2019 m. gegužę „Paysera“ vykdytas vertybinių popierių požymių turinčių kriptovaliutų žetonų platinimas (angl. security tokens offering, STO) patyrė nesėkmę, nes buvo pritraukta mažiau (0,5 mln.) nei pusė planuotų lėšų„Payseros“ nesėkmė: atšaukia STO. „Paysera“ buvo susilaukusi ir Lietuvos banko įspėjimo apie galimą investuotojų klaidinimąATNAUJINTA! Perspėjimas norintiesiems investuoti į „Paysera“ vertybinius popierius  dėl pasirinko platinimo būdo bei jo struktūros.

2019 m. liepą įmonė pranešė, jog atidarė klientų aptarnavimo ir pardavimų centrą Rumunijos sostinėje Bukarešte.„Paysera“ atidarė padalinį Rumunijoje

2020 m. birželį „Paysera“ pranešė pradėjusi veiklą Kosove


Paysera

2006 m. startavo mokėjimų platforma www.mokejimai.lt.

2012 m. Ūkio ministerija apdovanojo bendrovę „Už nuopelnus verslui“ ir pripažino ją geriausia „Inovatyvių sprendimų lyderio“ nominacijoje.„Lietuvos verslininkams – apdovanojimai už nuopelnus“  „Lietuvos rytas“, Šarūnas Meškys, 2012 10 11.

2012 m. rugsėjo 27 dieną Lietuvos banko sprendimu įmonei buvo išduota el. pinigų įstaigos licencija, suteikianti teisę vykdyti veiklą, susijusią su el. pinigų leidimu ir mokėjimo paslaugų teikimu Lietuvoje ir visose Europos Sąjungos šalyse. Tuo pačiu prasidėjo plėtra į užsienį, kur mokėjimų portalas 2013 metais buvo pristatytas „Paysera“ vardu.

2014 m. rugsėjo mėnesį Mokėjimai.lt svetainės adresas pakeistas į Paysera.lt.

2016 m. startavo bilietų platinimo platforma „Paysera Tickets“.

2018 m. įmonė pristatė momentinius pervedimus eurais.

2019 m. gegužę „Paysera“ vykdytas vertybinių popierių požymių turinčių kriptovaliutų žetonų platinimas (angl. security tokens offering, STO) patyrė nesėkmę, nes buvo pritraukta mažiau (0,5 mln.) nei pusė planuotų lėšų„Payseros“ nesėkmė: atšaukia STO. „Paysera“ buvo susilaukusi ir Lietuvos banko įspėjimo apie galimą investuotojų klaidinimąATNAUJINTA! Perspėjimas norintiesiems investuoti į „Paysera“ vertybinius popierius  dėl pasirinko platinimo būdo bei jo struktūros.

2019 m. liepą įmonė pranešė, jog atidarė klientų aptarnavimo ir pardavimų centrą Rumunijos sostinėje Bukarešte.„Paysera“ atidarė padalinį Rumunijoje

2020 m. birželį „Paysera“ pranešė pradėjusi veiklą Kosove

2020 m. rugpjūtį įmonė tapo oficialiu elektroninės prekybos platformos „Shopify“ mokėjimų operatoriumi


Marius Jonaitis

Marius Jonaitis (g. 1984 m. vasario 24 d. Kaune) – politinis bei visuomenės veikėjas, K. Baršausko g. seniūnaitijos seniūnaitis, asociacijos „Nacionalinis interesas“ pirmininkas.

Į politinę veiklą įsitraukė atsikuriant Tautininkų sąjungai 2011 metų spalį. Dalyvavo partijos steigime 2011 metų gruodžio 17 dieną (Vilniuje).

2012 metų balandžio 15 dieną su bendražygiais įkūrė Tautininkų sąjungos Kauno pramonės skyrių ir tapo jo pirmininku. Tautininkų sąjungos skyriai

2012 metų liepos 4 dieną įvykusios pirmosios Tautininkų sąjungos Kauno miesto skyrių sueigos metu išrinktas vicepirmininku.

2013 metų rugsėjo 28 dienos rinkiminės sueigos metu išrinktas Tautininkų sąjungos Kauno miesto skyrių sueigos pirmininku.

2013 metų gale išrinktas Tautininkų sąjungos tarybos nariu.Tautininkų sąjungos vairą perima naujoji karta

2014 metų kovo 7 dieną išrinktas Kauno miesto K. Baršausko g. seniūnaitijos seniūnaičiu. Gričiupio seniūnijos seniūnaičių rinkimų rezultatai

2014 metų balandžio 2 dieną išrinktas į Kauno miesto Gričiupio bendruomenės tarybą. Išrinkti seniūnaičiai į Gričiupio bendruomenės tarybą

Šaulių sąjungos narys, blaivybės šalininkas. Aktyviai dalyvavo referendumo dėl žemės nepardavimo užsieniečiams parašų rinkime.

Teisėsaugos dėmesio sulaukęs menininkių grupės atliktas feministinis performansas „Po Kudirka, arba patriarchams paliepus, mums panorėjus“ atliktas praėjusių metų birželį Vilniuje, „Kultūros nakties“ renginių programoje. Performansas vyko požeminėje automobilių stovėjimo aikštelėje po V. Kudirkos aikšte.
Kriminalinė policija tiria, ar interaktyvaus performanso metu nebuvo išniekintas valstybės himnas – Vinco Kudirkos „Tautiška giesmė“. Į apklausą Vilniaus 3-iojo policijos komisariato Kriminalinės policijos skyriuje iškviestos dvi performanso dalyvės – poetė Ramunė Brunzaitė ir leidyklos „Kitos knygos“ redaktorė Aira Leonidovna.
Performanso sumanytoja buvo Vilma Fiokla Kiurė – tapytoja, poetė, Tarpdisciplinio meno kūrėjų sąjungos narė, šįmet gavusi stipendiją iš JAV ambasados meno projektui apie romes moteris. V. F. Kiurė DELFI aiškino, kad performansas buvo meninė praeities rekonstrukcija cituojant XIX antroje pusėje – XX a. pirmoje pusėje gyvenusių kultūros veikėjų mintis apie moters vaidmenį visuomenėje.
„Teisėsauga neskiria, kas yra menas ir koks jo statusas. Nenaudojome butaforijų, užsidėjome mėlynas kojines – anų laiko tyčiojimosi iš moterų simbolį. Performansą atlikome po paminklu – tai simbolizavo anų laikų moteris, prispaustas vyriško patriarchato. Mes skaitėme anų laikų ištraukas, kurios niekino moteris, tarp jų ir niekingas V. Kurdirkos balalaikas“, – sako menininkė.
Galiausiai feministės panaudojo „Tautišką giesmę“, kuri XIX a. nebuvo valstybės himnu. „Padarėme literatūrinį eksperimentą, kaip būtų atrodę, jei himnas būtų moteriškas, ne patriarchalinis. Pabadėme sukurti moterišką himną ateities valstybei“, – aiškina V. F. Kiurė.
Performanso metu nuskambėjo ši „veidrodinio himno“ versija:
„Lietuva, motyne mūsų
Tu, didmočių žeme,
Iš ateities tavo dukros
Te stiprybę semia.
Tavo vaikai jau nuėjo
Takais neveiklybės
Nieks neb'dirbs greit valdžios naudai
ir Seimo gėrybei“.
V. F. Kiurė aiškina, kad performanso metu buvo naudojamas ne himnas, o XX a. V. Kudirkos tekstas su senovine gramatika. Ji kelia klausimą, nuo kada su moters lytimi susiję žodžiai Lietuvoje jau laikomi įžeidžiamais. Pasak V. F. Kiurė, pagal tokią logiką turėtų būti sodinami ir literatai, ir aktoriai, kurie imituoja smurto aktą.
Susidomėjo po eitynių „Už lygybę“?
V. F. Kiurė stebisi, kad kvietimus atvykti į policiją gavo praėjus 10 dienų po eitynių „Už lygybę“, kuriose dalyvavo keletas menininkių. Šiame kontekste menininkė prisimena atvejus, kai policija nereaguoja į smurtą prieš moteris, tačiau susidomi meno akcijomis: esą geriau tuo metu gaudytų kriminalinius nusikaltėlius.
Pašnekovė stebisi, kad teisėsaugai neužkliuvo Kšyštofo Lavrinovičiaus ant kuprinės nupiešta svastika, o menininkėms taikomi visai kiti standartai.
„Užsiimama beprasmiais darbais, sveiku protu reikėtų vadovautis prieš apskritai keliant tokias bylas. O dabar gaišina, siuntinėja“, – piktinasi V. F. Kiurė, mananti, kad teisėsaugos sistema Lietuvoje tampa politinio persekiojimo įrankiu.
Beje, performanso autorė V. F. Kiurė į policiją nekviesta – ji pati paskambino ir pasisiūlė į policiją ateiti apklausai.
Paskundė tautininkai
Pasirodo, menininkes teisėsaugai apskundė Tautininkų sąjungos Kauno Pramonės skyriaus pirmininkas Marius Jonaitis. Jis DELFI patvirtino pavasarį į teisėsaugą kreipęsis dėl internete pamatyto performanso. M. Jonaičiui pasirodė, kad jame išniekinti valstybiniai simboliai. Jis performanse atpažino 6 asmenis, tarp jų – premjero patarėją, profesorių Andrių Bielskį.
„Jiems atrodo, kad tai normalu, man atrodo, kad nenormalu“, – aiškina M. Jonaitis.
Tyrimą atlikti nurodė teismas
„Yra pradėtas ikiteisminis tyrimas pagal Baudžiamojo kodekso (BK) 127-ą straipsnį – simbolių išniekinimas. Peržiūrėjus youtube.com tą vaizdelį, grupei žmonių pasirodė, kad tai pasityčiojimas iš valstybės himno. Jie kreipėsi į ikiteisminio tyrimo įstaigą su prašymu pradėti ikiteisminį tyrimą“, – DELFI teigė Vilniaus miesto 3-iojo policijos komisariato viršininkas Ramūnas Šilobritas.
Pasak R. Šilobrito, iš pradžių atsisakyta pradėti tyrimą, tačiau Vilniaus apylinkės teismas įpareigojo tai padaryti. Prokurorai tą padaryti pavedė 3-iajam policijos komisariatui.
„Todėl visos sąmokslo teorijos dėl persekiojimo tikrai atmestinos, tikrai nereikėtų jų kurti ten, kur nėra. Moterys galbūt susijaudinusios, bet tikrai jokio persekiojo nėra. Ikiteisminis tyrimas pradedamas ne tik tada, kai padarytas nusikaltimas – jis gali būti pradedamas, kada norima išsiaiškinti, ar buvo padaryta nusikalstama veika“, – ramina R. Šilobritas.
BK numato, kad tas, kas viešai nuplėšė, sudraskė, sulaužė, sunaikino, subjaurojo ar kitaip išniekino Lietuvos valstybės vėliavą ar herbą arba viešai pasityčiojo iš Lietuvos valstybės himno, baudžiamas bauda arba laisvės apribojimu, arba areštu, arba laisvės atėmimu iki dvejų metų.
Menotyrininkė: tiesiu keliu keliaujame paskui V. Putiną į Mordovijos lagerius
„Man atrodo, šis atvejis bus lakmuso popierėlis mūsų visuomenės ir teisėsaugos sistemoje“, – situaciją komentuoja Vilniaus dailės akademijos dėstytoja, menotyrininkė L. Kreivytė. Ji aiškina, kad Vakarų demokratinėse valstybėse rasime daugybę atvejų, kai mene įvairiausiais būdais naudojamos ir vėliavos, ir himnų tekstai. Kartais vėliavos gali būti perplėšiamos ir panašiai. Pasak L. Kreivytės, pirmiausia turi būti gilinamasi į menininko intencijas, idėją, kodėl tai daroma, kas pasakoma.
„Mūsų atveju meninėmis priemonėmis atkreiptas dėmesys, kad himnas yra sukurtas šlovinant didvyrius, sūnus, tuo metu moterys visą laiką būdavo antraeilėje padėtyje, į jas nekreipdavo dėmesio, ypač romantinio atgimimo sąjūdžio metu. Jos tiesiog perrašė himną, suaktualino, kad yra daug kyšininkavimo ir panašiai. Tai nėra joks himno įžeidimas, tai himno suaktualinamas ir bandymas padaryti, kad himnas mums prabiltų“, – aiškina menotyrininkė.
Menotyrininkė šiame kontekste prisiminė Rusijos grupę „Pussy Riot“, kurių daina cerkvėje, nukreipta prieš prezidentą Vladimirą Putiną, „joms atnešė katorgą“. Toks įspūdis N. Kreivytei susidarė iš Nadeždos Tolokonikovos laiško, kuriame dvejiems metams nuteista kalėti grupės narė prabilo apie kolonijos PK-14 kasdienybę ir pradėjo bado streiką reikalaudama žmogiškų sąlygų.
„Jei tokia meninė dekonstrukcija bus pradėta traktuoti kaip himno įžeidimas, mes tiesiu keliu keliaujame paskui V. Putiną į Mordovijos lagerius. Tai bus labai geras lakmuso popierėlis pažiūrėti, kokia yra mūsų, kaip valstybės, politinė branda“, – dėstė L. Kreivytė. Pasak L. Kreivytės, šio meninio gesto prasmė – pažadinti žmogaus sąmonę, kritinį mastymą. Esą jeigu menui uždrausime šitą dalyką daryti, tai bus pati tikriausia cenzūra.
Pašnekovė pastebi, kad kai Lietuvoje vyko Sąjūdis, žmonės buvo susitelkę ir neieškojo skirtumo tarp rusų, lenkų, žydų, lietuvių, gėjų, vieni kitų neįžeidinėjo. Tiesiog buvo didelis laisvės poreikis, siekis ištrūkti iš gniaužtų. „O dabar, kai turime laisvę, staiga pradedame vieni į kitus baksnoti, riboti ir reikalauti, kad kažkas kažko nedarytų. Manau, kad simboliai turi būti gerbiami, bet jie neturi būti nesveiki garbinami“, – kalbėjo Vilniaus dailės akademijos dėstytoja.
Visas performansas „Po Kudirka, arba patriarchams paliepus, mums panorėjus“
Top naujienos
Karo ekspertai: viename sektoriuje situacija ukrainiečiams lėtai, bet blogėja
Pilietinio gynybos ir saugumo analizės centro „Locked N‘ Loaded“ ekspertai teigia, kad...
Seimui pateiktas kitų metų biudžetas: ministrė įspėja neperžengti numatytos deficito ribos papildyta
Į biudžeto projektą žiūrime kaip į tam tikrą skydą visuomenei apsaugoti, antradienį Seimui...
Vienu smūgiu merginai žandikaulį sulaužęs ir ją išžaginti bandęs jurbarkietis po avarijos į teismo salę negrįš teismo posėdžiai vyks nuotoliniu būdu (2)
Žiaurus nusikaltimas Tauragės rajone, kai per vakarėlį jaunuolis iš Jurbarko paauglei...
Karas Ukrainoje. Rusija vėl atakuoja Ukrainą: iš įvairių regionų pranešama apie sprogimus britų žvalgyba: žinome, kad rusų amunicija baigiasi (1)
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Po kilusio pasipiktinimo – Šimašiaus žinia: sprendžiama dėl kuklesnės Kalėdų eglės (2)
Pasirodžius žiniai, kad už kalėdinę sostinės eglę planuojama mokėti rekordinę 250 tūkst....
Iki Sumų nukeliavusi Milda pasidalino, koks baisiausias Ukrainoje matytas vaizdas: tai ne mirusiųjų kūnai ar žmonių ašaros (1)
Vakar parduotuvėje sutikta pažįstama pasakė tai, ko ateinant karo žiemai, aš jau nebesitikėjau...
Po konflikto tarp valdančiųjų – skuba raminti aistras: reikia vengti tokios retorikos
Pasigirdus kritikai krašto apsaugos ministrui Arvydui Anušauskui dėl pozicijos vokiečių brigados...
Rusijos vyriausybei artimi šaltiniai: pagarbos Putinui čia nebėra
Rusijos vyriausybė baisiai bijo šalies prezidento Vladimiro Putino , tačiau jo negerbia. Po to,...
Gydytoja paaiškino, kodėl atšalus orams gali sutrikti virškinimas
Po vasaros daugelis ima skųstis virškinimo sutrikimais. Tai pastebi ir gydytojai, teigiantys, kad...
Nuo Rusijos gręžiasi viena artimiausių sąjungininkių: ar tai – šansas Vakarams? (10)
Kazachstanas jaučiasi tvirtai, turėdamas paramą iš Kinijos, Turkijos bei Vakarų dėmesį ir,...


Marius Jonaitis

Į politinę veiklą įsitraukė atsikuriant Tautininkų sąjungai 2011 metų spalį. Dalyvavo partijos steigime 2011 metų gruodžio 17 dieną (Vilniuje).

2012 metų balandžio 15 dieną su bendražygiais įkūrė Tautininkų sąjungos Kauno pramonės skyrių ir tapo jo pirmininku. Tautininkų sąjungos skyriai

2012 metų liepos 4 dieną įvykusios pirmosios Tautininkų sąjungos Kauno miesto skyrių sueigos metu išrinktas vicepirmininku.

2013 metų rugsėjo 28 dienos rinkiminės sueigos metu išrinktas Tautininkų sąjungos Kauno miesto skyrių sueigos pirmininku.

2013 metų gale išrinktas Tautininkų sąjungos tarybos nariu.Tautininkų sąjungos vairą perima naujoji karta

2014 metų kovo 7 dieną išrinktas Kauno miesto K. Baršausko g. seniūnaitijos seniūnaičiu. Gričiupio seniūnijos seniūnaičių rinkimų rezultatai

2014 metų balandžio 2 dieną išrinktas į Kauno miesto Gričiupio bendruomenės tarybą. Išrinkti seniūnaičiai į Gričiupio bendruomenės tarybą

2015 metų kovo 1 dieną kandidatavo į Kauno miesto savivaldybės tarybą, dalyvaudamas Visuomeninio rinkimų komiteto „Gintauto Labanausko komanda „Dirbam Kaunui““ sąraše. Visuomeninis rinkimų komitetas „Gintauto Labanausko komanda „Dirbam Kaunui““  Surinkęs 346 balsus į miesto tarybą nepateko.  2015 metų Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų balsavimo rezultatai

2015 metų kovo 6 dieną, motyvuodamas ideologiniais nesutarimais su partijos valdžia, pasitraukė iš Tautininkų sąjungos.

2015 metų balandį perrinktas į Gričiupio bendruomenės tarybą.Gričiupio seniūnijos bendruomenės taryba Tapo tarybos sekretoriumi.

2015 metų rugpjūtį buvo vienas iš įkūrėjų neformalaus judėjimo prieš nelegalią imigraciją – „Visuomeninis komitetas prieš priverstinę imigraciją“.


Marius Jonaitis

Į politinę veiklą įsitraukė atsikuriant Tautininkų sąjungai 2011 metų spalį. Dalyvavo partijos steigime 2011 metų gruodžio 17 dieną (Vilniuje).

2012 metų balandžio 15 dieną su bendražygiais įkūrė Tautininkų sąjungos Kauno pramonės skyrių ir tapo jo pirmininku. Tautininkų sąjungos skyriai

2012 metų liepos 4 dieną įvykusios pirmosios Tautininkų sąjungos Kauno miesto skyrių sueigos metu išrinktas vicepirmininku.

2013 metų rugsėjo 28 dienos rinkiminės sueigos metu išrinktas Tautininkų sąjungos Kauno miesto skyrių sueigos pirmininku.

2013 metų gale išrinktas Tautininkų sąjungos tarybos nariu.Tautininkų sąjungos vairą perima naujoji karta

2014 metų kovo 7 dieną išrinktas Kauno miesto K. Baršausko g. seniūnaitijos seniūnaičiu. Gričiupio seniūnijos seniūnaičių rinkimų rezultatai

2014 metų balandžio 2 dieną išrinktas į Kauno miesto Gričiupio bendruomenės tarybą. Išrinkti seniūnaičiai į Gričiupio bendruomenės tarybą

2015 metų kovo 1 dieną kandidatavo į Kauno miesto savivaldybės tarybą, dalyvaudamas Visuomeninio rinkimų komiteto „Gintauto Labanausko komanda „Dirbam Kaunui““ sąraše. Visuomeninis rinkimų komitetas „Gintauto Labanausko komanda „Dirbam Kaunui““  Surinkęs 346 balsus į miesto tarybą nepateko.  2015 metų Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų balsavimo rezultatai

2015 metų kovo 6 dieną, motyvuodamas ideologiniais nesutarimais su partijos valdžia, pasitraukė iš Tautininkų sąjungos.

2015 metų balandį perrinktas į Gričiupio bendruomenės tarybą.Gričiupio seniūnijos bendruomenės taryba Tapo tarybos sekretoriumi.

2015 metų rugpjūtį buvo vienas iš įkūrėjų neformalaus judėjimo prieš nelegalią imigraciją – „Visuomeninis komitetas prieš priverstinę imigraciją“. Lietuvoje susikūrė „Visuomeninis komitetas prieš priverstinę imigraciją“ Judėjimas surinko apie 30 000 parašų, kuriuose buvo reikalaujama atmesti kvotų sistemą nelegaliems imigrantams. Lietuviai piketuos prieš priverstinę imigraciją Akcija prieš priverstinę imigraciją Rekordinio dydžio peticija prieš priverstinę imigraciją bus pateikta Vyriausybei Raginama keisti įstatymą „Dėl užsieniečių teisinės padėties“


Marius Jonaitis

Į politinę veiklą įsitraukė atsikuriant Tautininkų sąjungai 2011 metų spalį. Dalyvavo partijos steigime 2011 metų gruodžio 17 dieną (Vilniuje).

2012 metų balandžio 15 dieną su bendražygiais įkūrė Tautininkų sąjungos Kauno pramonės skyrių ir tapo jo pirmininku. Tautininkų sąjungos skyriai

2012 metų liepos 4 dieną įvykusios pirmosios Tautininkų sąjungos Kauno miesto skyrių sueigos metu išrinktas vicepirmininku.

2013 metų rugsėjo 28 dienos rinkiminės sueigos metu išrinktas Tautininkų sąjungos Kauno miesto skyrių sueigos pirmininku.

2013 metų gale išrinktas Tautininkų sąjungos tarybos nariu.Tautininkų sąjungos vairą perima naujoji karta

2014 metų kovo 7 dieną išrinktas Kauno miesto K. Baršausko g. seniūnaitijos seniūnaičiu. Gričiupio seniūnijos seniūnaičių rinkimų rezultatai

2014 metų balandžio 2 dieną išrinktas į Kauno miesto Gričiupio bendruomenės tarybą. Išrinkti seniūnaičiai į Gričiupio bendruomenės tarybą

2015 metų kovo 1 dieną kandidatavo į Kauno miesto savivaldybės tarybą, dalyvaudamas Visuomeninio rinkimų komiteto „Gintauto Labanausko komanda „Dirbam Kaunui““ sąraše. Visuomeninis rinkimų komitetas „Gintauto Labanausko komanda „Dirbam Kaunui““  Surinkęs 346 balsus į miesto tarybą nepateko.  2015 metų Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų balsavimo rezultatai

2015 metų kovo 6 dieną, motyvuodamas ideologiniais nesutarimais su partijos valdžia, pasitraukė iš Tautininkų sąjungos.

2015 metų balandį perrinktas į Gričiupio bendruomenės tarybą.Gričiupio seniūnijos bendruomenės taryba Tapo tarybos sekretoriumi.

2015 metų rugpjūtį buvo vienas iš įkūrėjų neformalaus judėjimo prieš nelegalią imigraciją – „Visuomeninis komitetas prieš priverstinę imigraciją“. Lietuvoje susikūrė „Visuomeninis komitetas prieš priverstinę imigraciją“ Judėjimas surinko apie 30 000 parašų, kuriuose buvo reikalaujama atmesti kvotų sistemą nelegaliems imigrantams. Lietuviai piketuos prieš priverstinę imigraciją Akcija prieš priverstinę imigraciją Rekordinio dydžio peticija prieš priverstinę imigraciją bus pateikta Vyriausybei Raginama keisti įstatymą „Dėl užsieniečių teisinės padėties“

2015 metų gruodžio 4 dieną tapo vienu iš asociacijos „Nacionalinis interesas“ steigėjų. Tą pačią dieną buvo išrinktas judėjimo pirmininku.Asociacijos „Nacionalinis interesas“ rekvizitai Įvyko asociacijos „Nacionalinis interesas“ prisistatymas visuomenei

2016 vasario 9 ir balandžio 9 dienomis buvo koordinatorius Kauno mieste parašų rinkimui dėl naujo imigracinio įstatymo atšaukimo. Į VRK buvo nunešta 35 136 popieriniai parašai ir 446 gauti elektroniniame formate.Ankstesnės piliečių įstatymų leidybos iniciatyvos

2016 metų Seimo rinkimuose dalyvauja su Rolando Paulausko vadovaujama Lietuvos liaudies partija.


Justin Dentmon

Justin Dentmon (liet. Džastinas Dentmonas, g. 1985 m. rugsėjo 5 d.) – profesionalus JAV krepšininkas, praeityje žaidęs Kauno „Žalgirio“ komandoje. Atakuojančio stiliaus įžaidėjas. Krepšininkas yra tapęs trijuose skirtinguose žemynuose rengiamų krepšinio čempionatų nugalėtoju - NBA D-lygos (JAV), LKL (Lietuva), ir Kinijos krepšinio asociacijos.

2013 m. rugpjūčio pabaigoje pasirašė vieno sezono trukmės kontraktą su Kauno „Žalgirio“ klubu.
Tris kartus tapo 2013–2014 m. sezono Eurolygos turo naudingiausiu žaidėju. 2013 m. lapkričio 14 d. Eurolygos pirmo etapo penkto turo rungtynėse Kaune su Bambergo „Brose Baskets“ komanda pelnė 24 taškus (6/6 trit.), atliko 9 rezultatyvius perdavimus ir surinko 32 naudingumo balus.
Naudingiausias Eurolygos „Top 16“ etapo šešto http://zalgiris.lt/news/bc-zalgiris/48238/. Nuoroda tikrinta 2019-01-29 ir keturiolikto http://www.zalgiris.lt/lt/naujienos/naujienos/id/8793/. Nuoroda tikrinta 2019-01-29 turų krepšininkas. Vasario 14 d. rungtynėse su Belgrado „Partizan“ pelnė 23 taškus, atliko 6 rezultatyvius perdavimus, atkovojo 5 kamuolius, išprovokaro 8 pražangas ir surinko 33 naudingumo balus.http://www.euroleague.net/news/i/132243. Nuoroda tikrinta 2019-01-29
Balandžio 11 d. rungtynėse Kaune su Madrido „Real“ komanda įmetė 36 taškus, pataikydamas 7 tritaškius iš 11, išprovokavo septynias varžovų pražangas ir surinko 40 naudingumo balų.http://www.euroleague.net/news/i/135620. Nuoroda tikrinta 2019-01-29  Krepšininkas buvo pirmas pagal įmestus tritaškius (74) 2013–2014 m. Eurolygos sezone, tuo metu tai buvo Eurolygos rekordas.http://www.euroleague.net/main/statistics?mode=Leaders&entity=Players&seasonmode=Single&seasoncode=E2013&cat=FieldGoalsMade3&agg=Accumulated. Nuoroda tikrinta 2019-01-30 Per 24 aužaistas rungtynes, Dentmonas vidutiniškai pelnydavo po 16,8 taško, tritaškius mesdamas 44,3% taiklumu, ir atlikdamvo po 4,1 rezultatyvaus perdavimo.
Dentmonas buvo neabejotinas komandos lyderis, padėjęs komandai ketvirtą kartą iš eilės laimėti LKL čempionų žiedus.

2014 m. liepos mėnesio pabaigoje krepšininkas sudarė vienerių metų sutartį su Čingdao „Double Star“ ekipa, rungtyniaujančia Kinijos krepšinio asociacijoje.http://www.krepsinis.net/archyvas/j-dentmonas-pasirase-sutarti-su-qingdao-doublestar/241938

2015-2016 metų sezone žaidė Kinijos krepšinio asociacijos Sičuano „Blue Whales“ klube ir tapo lygos čempionu.

2016 m. rugpjūčio 19 d. pasirašė vieno sezono trukmės kontraktą su Stambulo „Galatasaray" krepšinio klubu.http://www.euroleague.net/news/i/77l4suply8jchugk.  Nuoroda tikrinta 2019-01-30 2016 m. lapkričio 16 dieną, po Eurolygos rungtynių su Kauno „Žalgiriu“, J.Dentmonas ir jo komandos draugas Rasas Smitas pažeidė komandos vidaus taisykles ir į viešbutį Kaune grįžo tik paryčiais, dėl ko kitą dieną buvo suspenduoti.http://www.eurobasket.lt/naujienos/kaune_drausme_pazeides_j_dentmonas_nusalintas_nuo_galatasaray_komandos_88980/naujiena/88980. Nuoroda tikrinta 2019-01-25 Po mėnesio J.Dentmonas buvo atleistas šalių susitarimu.https://www.basketnews.lt/news-104413-dentmonas-nutrauke-sutarti-su-galatasaray.html. Nuoroda tikrinta 2019-01-25

2018-2019 metų sezoną pradėjo be klubo. 2019 m. sausio 2 d. pasirašė kontraktą su NBA G-lygoje rungtyniaujančia „Texas Legends" komanda, kurioje praleido ir 2017-2018 metų sezoną. https://texas.gleague.nba.com/news/justin-dentmon-returns-to-legends. Nuoroda tikrinta 2019-01-04
2019 m. sausio 23 d. pasiekė susitarimą su Pietų Korėjos klubu „KT Sonic Boom“ iš Busano miesto.https://sportando.basketball/en/justin-dentmon-agrees-to-deal-with-kt-sonic-boom/. Nuoroda tikrinta 2019-01-25
2019 m. balandžio 12 d.pasirašė sutartį su Libano krepšinio klubu „Beirut“.https://sportando.basketball/en/justin-dentmon-signs-with-beirut-club/. Nuoroda tikrinta 2019-07-24

2019 m. spalio 31 d. pasirašė sutartį su Po Ortezo „Élan Béarnais“ klubu iš Prancūzijos.https://sportando.basketball/en/justin-dentmon-signs-with-pau-lacq-orthez/. Nuoroda tikrinta 2019-11-01

2020 m. liepos 22 d. paskelbta jog pasirašė dviejų mėnesių sutartį su Orhuso „Bakken Bears“ klubu iš Danijos.  2021 m. sausio 30 d. persikėlė į Dalaso „Metroplex Lightning“, iš „Pro Basketball association“ lygos.  2021 m. kovo 5 d. prisijungė prie Irano aukščiausioje lygoje dalyvaujančios Isfahano „Zob Ahan“.

Justin Dentmon is a newcomer at Zob Ahan - March 5, 2021
In 2010 (a year after he left the college) Dentmon was drafted by Texas Legends (D-League) as #4 pick overall.
The former University of Washington star is in his 13th (!!!) season in pro basketball.
He has tried to make it to the NBA and played in the NBA Pro Summer League in 2016. Dentmon was a member of USA Senior National Team back in 2011.
He is quite experienced player. Thanks to Dentmon's pro career he managed to play on three different continents (Europe, Asia and of course North America) in thirteen different countries. Dentmon has played previously professionally in China (Blue Whales), Dominican Republic, France (Pau Lacq Orthez), Israel, Italy, Lebanon (Beirut Club), Lithuania (Zalgiris), Puerto Rico, Turkey (Galatasaray), Venezuela, NBA (San Antonio Spurs and Toronto Raptors), South Korea (Anyang KGC and KT Sonicboom) and NBA G League (Texas L.).
The list of the past achievements is quite long as among others Dentmon won Chinese CBA championship title in 2016. He was also voted Asia-Basket.com All-Chinese CBA Honorable Mention back in 2016.
Tags : JUSTIN DENTMON, ZOB AHAN ISFAHAN, IRANIAN BASKETBALL, IRANIAN TRANSACTIONS
Standings
Full Standings
Last Updated: 10/7/2022
Last Updated: 10/7/2022
WABA League Standings
2
3-1
Full Standings
Last Updated: 3/17/2022
Last Updated: 3/17/2022
Stats Leaders
PPG
RPG
APG
SPG
BPG
Stats Leaders
PPG
RPG
APG
SPG
BPG
(196-G-83)
Avg: 31.7
31.7
23.9
23.8
23.2
23.0
22.5
22.4
20.8


Justin Dentmon


Justin Dentmon

2013 m. rugpjūčio pabaigoje pasirašė vieno sezono trukmės kontraktą su Kauno „Žalgirio“ klubu.
Tris kartus tapo 2013–2014 m. sezono Eurolygos turo naudingiausiu žaidėju. 2013 m. lapkričio 14 d. Eurolygos pirmo etapo penkto turo rungtynėse Kaune su Bambergo „Brose Baskets“ komanda pelnė 24 taškus (6/6 trit.), atliko 9 rezultatyvius perdavimus ir surinko 32 naudingumo balus.
Naudingiausias Eurolygos „Top 16“ etapo šešto http://zalgiris.lt/news/bc-zalgiris/48238/. Nuoroda tikrinta 2019-01-29 ir keturiolikto http://www.zalgiris.lt/lt/naujienos/naujienos/id/8793/. Nuoroda tikrinta 2019-01-29 turų krepšininkas. Vasario 14 d. rungtynėse su Belgrado „Partizan“ pelnė 23 taškus, atliko 6 rezultatyvius perdavimus, atkovojo 5 kamuolius, išprovokaro 8 pražangas ir surinko 33 naudingumo balus.http://www.euroleague.net/news/i/132243. Nuoroda tikrinta 2019-01-29
Balandžio 11 d. rungtynėse Kaune su Madrido „Real“ komanda įmetė 36 taškus, pataikydamas 7 tritaškius iš 11, išprovokavo septynias varžovų pražangas ir surinko 40 naudingumo balų.http://www.euroleague.net/news/i/135620. Nuoroda tikrinta 2019-01-29  Krepšininkas buvo pirmas pagal įmestus tritaškius (74) 2013–2014 m. Eurolygos sezone, tuo metu tai buvo Eurolygos rekordas.http://www.euroleague.net/main/statistics?mode=Leaders&entity=Players&seasonmode=Single&seasoncode=E2013&cat=FieldGoalsMade3&agg=Accumulated. Nuoroda tikrinta 2019-01-30 Per 24 aužaistas rungtynes, Dentmonas vidutiniškai pelnydavo po 16,8 taško, tritaškius mesdamas 44,3% taiklumu, ir atlikdamvo po 4,1 rezultatyvaus perdavimo.
Dentmonas buvo neabejotinas komandos lyderis, padėjęs komandai ketvirtą kartą iš eilės laimėti LKL čempionų žiedus.


Justin Dentmon

2013 m. rugpjūčio pabaigoje pasirašė vieno sezono trukmės kontraktą su Kauno „Žalgirio“ klubu.
Tris kartus tapo 2013–2014 m. sezono Eurolygos turo naudingiausiu žaidėju. 2013 m. lapkričio 14 d. Eurolygos pirmo etapo penkto turo rungtynėse Kaune su Bambergo „Brose Baskets“ komanda pelnė 24 taškus (6/6 trit.), atliko 9 rezultatyvius perdavimus ir surinko 32 naudingumo balus.
Naudingiausias Eurolygos „Top 16“ etapo šešto http://zalgiris.lt/news/bc-zalgiris/48238/. Nuoroda tikrinta 2019-01-29 ir keturiolikto http://www.zalgiris.lt/lt/naujienos/naujienos/id/8793/. Nuoroda tikrinta 2019-01-29 turų krepšininkas. Vasario 14 d. rungtynėse su Belgrado „Partizan“ pelnė 23 taškus, atliko 6 rezultatyvius perdavimus, atkovojo 5 kamuolius, išprovokaro 8 pražangas ir surinko 33 naudingumo balus.http://www.euroleague.net/news/i/132243. Nuoroda tikrinta 2019-01-29
Balandžio 11 d. rungtynėse Kaune su Madrido „Real“ komanda įmetė 36 taškus, pataikydamas 7 tritaškius iš 11, išprovokavo septynias varžovų pražangas ir surinko 40 naudingumo balų.http://www.euroleague.net/news/i/135620. Nuoroda tikrinta 2019-01-29  Krepšininkas buvo pirmas pagal įmestus tritaškius (74) 2013–2014 m. Eurolygos sezone, tuo metu tai buvo Eurolygos rekordas.http://www.euroleague.net/main/statistics?mode=Leaders&entity=Players&seasonmode=Single&seasoncode=E2013&cat=FieldGoalsMade3&agg=Accumulated. Nuoroda tikrinta 2019-01-30 Per 24 aužaistas rungtynes, Dentmonas vidutiniškai pelnydavo po 16,8 taško, tritaškius mesdamas 44,3% taiklumu, ir atlikdamvo po 4,1 rezultatyvaus perdavimo.
Dentmonas buvo neabejotinas komandos lyderis, padėjęs komandai ketvirtą kartą iš eilės laimėti LKL čempionų žiedus.

2014 m. liepos mėnesio pabaigoje krepšininkas sudarė vienerių metų sutartį su Čingdao „Double Star“ ekipa, rungtyniaujančia Kinijos krepšinio asociacijoje.http://www.krepsinis.net/archyvas/j-dentmonas-pasirase-sutarti-su-qingdao-doublestar/241938

2015-2016 metų sezone žaidė Kinijos krepšinio asociacijos Sičuano „Blue Whales“ klube ir tapo lygos čempionu.

2016 m. rugpjūčio 19 d. pasirašė vieno sezono trukmės kontraktą su Stambulo „Galatasaray" krepšinio klubu.http://www.euroleague.net/news/i/77l4suply8jchugk.


Pigu.lt

Pigu.lt (UAB „Pigu“) – didžiausia elektroninės komercijos bendrovė Baltijos šalyse, valdanti internetines parduotuves Lietuvoje, Latvijoje (220.lv) ir Estijoje (kaup24.ee). Nuo įmonės įkūrimo iki šių dienų elektroninei parduotuvei vadovauja generalinis direktorius Dainius Liulys.Įmonės „Pigu“ vadovas Dainius Liulys

Per mėnesį „Pigu.lt“ parduotuvę aplanko daugiau nei 3 mln. unikalių lankytojųPigu.lt Similarweb.com informacija, tai yra populiariausia elektroninė parduotuvė LietuvojeLankomiausios internetinės parduotuvės: lyderiai auga kartais. „Pigu.lt“ nuolatos bendradarbiauja su maždaug 500 prekybos partnerių iš Lietuvos ir užsienio. Asortimente siūlo daugiau kaip 350 tūkst. skirtingų prekių: kvepalai, kosmetika, žaislai ir prekės kūdikiams bei vaikams, baldai, interjero prekės,kompiuteriai, telefonai, buitinė technika,  televizoriai, grožio technika, sporto, laisvalaikio ir turizmo prekės, apranga ir avalynė,  santechnikos bei namų remonto prekės, virtuvės, buities ir apyvokos prekės, sodo prekės, prekės gyvūnams bei auto prekės.

UAB „Pigu“ įstatinis kapitalas siekia 1,74 mln. Eur.Pigu.lt didina įstatinį kapitalą iki 6 mln. litų„Apie Pigu.lt“. Pigu.lt – nuoroda tikrinta 2019.05.30 2015 m. pardavimo pajamos, palyginti su 2014 m., padidėjo 29 %: nuo 41,5 mln. Eur iki 53,4 mln. Eur. 2016 m. pardavimo pajamos sudarė 63,2 mln. Eur, ir palyginti su 2015 m. padidėjo 18%. 2017 m. UAB „Pigu“ pardavimo pajamos siekė 72,1 mln. Eur (14% augimas), o 2018 m. – 86,8 mln. Eur (20% augimas). 2019 m. pardavimo pajamos siekė 96,4 mln. Eur (18% augimas), grynieji nuostoliai siekė 18,000 Eur (47 kartų sumažėjimas).Balčiūnienė, R. (2019, 09 25). Verslo žinios. Retrieved from Pernai nuostolingai dirbusi „Pigu“ šiemet planuoja pelną: https://www.vz.lt/prekyba/2019/09/25/pernai-nuostolingai-dirbusi-pigu-siemet-planuoja-pelna

UAB „Pigu“ Lietuvoje įkurta 2007 m. birželio mėnesį. Visuomenei internetinė parduotuvė „Pigu.lt“ pristatyta 2008 m.

2011 m., vystydama sėkmingą prekybos internetu veiklą, UAB „Pigu“ įsigijo ir vieną didžiausių ir seniausių interneto parduotuvių Latvijoje – „220.lv“.Pigu.lt įsigijo vieną didžiausių internetinių parduotuvių Latvijoje 220.lv

2013 m. „Pigu“ grupė įsigijo kontrolinį Estijos elektronine prekyba užsiimančios įmonės „Dlb Trading OÜ“ akcijų paketą ir tapo internetinių parduotuvių „dlb.ee“ Estijoje (dabar – „kaup24.ee“) ir „dlb.fi“ Suomijoje valdytoja.„Pigu“ grupė žengia į Estijos ir Suomijos elektroninės prekybos rinkas  2014 m. „Pigu“ įsigijo moteriškų prekių internetinę parduotuvę valdančią UAB „Sau.lt“. 2012 m. UAB „Sau.lt“ pardavimo pajamos sudarė 4,12 mln. Lt. Prisijungdama šią įmonę „Pigu.lt“ sustiprino savo pozicijas kvepalų, kosmetikos, vaikų prekių ir rūbų srityse.„Pigu.lt“ įsigijo naują verslą

2015 m. gegužę Pigu grupės kontrolinį akcijų paketą nupirko Lenkijos grupei MCI priklausančios bendrovės „Private Equity Managers“ („PEManagers Group“) kontroliuojamas fondas „MCI.TechVentures 1.0“.„Pigu.lt“ pardavė lenkams

2016 m. lapkričio mėnesį „Pigu“ atidarė 350 m² ploto parduotuvę Žvėryne, šalia 650 m² ploto savo sandėlio. Parduotuvėje parduodama 2500 skirtingų prekių.Pigu.lt parduotuvę atidarė už 150.000 eurų Šiuo metu bendrovė valdo parduotuves Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Panevėžyje.

2018 m. „Pigu“ susijungė su Lenkijos Lenkijos e. prekybos platforma „Morele“, kurią taip pat valdo MCI. Susijungusios bendrovės paskelbė, kad plėtos strateginę partnerystę, tačiau toliau veiks kaip atskiros įmonės. Tikimasi, jog grupė taps viena didžiausių elektroninės prekybos rinkoje Centrinėje ir Rytų Europoje, o jos metų apyvartą tikimasi padidinti nuo 300 mln. Eur iki 1 mlrd. Eur.„Pigu“ vienijasi su Lenkijos „Morele“, apyvartą didins iki 1 mlrd. eur

Pasak „Pigu“ generalinio direktoriaus Dainiaus Liulio, tikimasi, jog grupė taps viena didžiausių elektroninės prekybos rinkoje Centrinėje ir Rytų Europoje, o jos metų apyvartą tikimasi padidinti nuo 300 mln. eurų iki 1 mlrd. eurų.
„Mūsų tikslas – per ateinančius penkerius metus užauginti šį bendrą junginį iki 1 mlrd. eurų (metų apyvartos – BNS). Su „Morele“ vadovu jautėme, kad įmonės turi dideles bendradarbiavimo galimybes. Galiausiai nusprendėme, kad būtų gerai, jog akcininkai gautų naudos iš bendradarbiavimo“, – BNS sakė D. Liulys.
„Abi įmonės lieka veikti kaip atskiri verslai ir šis sandoris labiau susijęs su bendradarbiavimu ir sinergijos paieškomis tam tikrose srityse“, – pridūrė jis.
Pasak jo, daugiau nei po 50 proc. „Pigu“ ir „Morele“ akcijų valdęs investicijų fondas „MCI. PrivateVentures“ dabar valdys 51 proc. grupės akcijų, be to, fondas grupei suteiks 13 mln. eurų finansavimą.
Anot D. Liulio, „Morele“ vardas lieka, nes grupė plėsis visame regione, o jo centras yra Lenkija.
Pasak jo, ši konsolidacija yra labai svarbi strategine prasme, nes Lenkijoje dar nėra įsitvirtinęs joks regioninis elektroninės prekybos žaidėjas.
„Morele“ sugeba pelningai veikti žemų maržų kategorijoje. Mes jiems pridėsime kompetencijos ne elektros prekių kategorijoje, todėl tikimės didelio proveržio pačioje Lenkijoje, kuri konsolidacijos prasme yra svarbiausia regione“, – teigė „Pigu“ vadovas.
„Pigu“ per 2016-2017 finansinius metus, kurie prasideda balandį ir baigiasi kitų metų kovą, patyrė 551 tūkst. eurų konsoliduoto grynojo nuostolio. 2017-2018 finansinių metų pelno rodiklių įmonė iki šiol nepranešė.


Pigu.lt


Pigu.lt

UAB „Pigu“ Lietuvoje įkurta 2007 m. birželio mėnesį. Visuomenei internetinė parduotuvė „Pigu.lt“ pristatyta 2008 m.

2011 m., vystydama sėkmingą prekybos internetu veiklą, UAB „Pigu“ įsigijo ir vieną didžiausių ir seniausių interneto parduotuvių Latvijoje – „220.lv“.Pigu.lt įsigijo vieną didžiausių internetinių parduotuvių Latvijoje 220.lv

2013 m. „Pigu“ grupė įsigijo kontrolinį Estijos elektronine prekyba užsiimančios įmonės „Dlb Trading OÜ“ akcijų paketą ir tapo internetinių parduotuvių „dlb.ee“ Estijoje (dabar – „kaup24.ee“) ir „dlb.fi“ Suomijoje valdytoja.„Pigu“ grupė žengia į Estijos ir Suomijos elektroninės prekybos rinkas  2014 m. „Pigu“ įsigijo moteriškų prekių internetinę parduotuvę valdančią UAB „Sau.lt“. 2012 m. UAB „Sau.lt“ pardavimo pajamos sudarė 4,12 mln. Lt. Prisijungdama šią įmonę „Pigu.lt“ sustiprino savo pozicijas kvepalų, kosmetikos, vaikų prekių ir rūbų srityse.„Pigu.lt“ įsigijo naują verslą

2015 m. gegužę Pigu grupės kontrolinį akcijų paketą nupirko Lenkijos grupei MCI priklausančios bendrovės „Private Equity Managers“ („PEManagers Group“) kontroliuojamas fondas „MCI.TechVentures 1.0“.„Pigu.lt“ pardavė lenkams


Pigu.lt

UAB „Pigu“ Lietuvoje įkurta 2007 m. birželio mėnesį. Visuomenei internetinė parduotuvė „Pigu.lt“ pristatyta 2008 m.

2011 m., vystydama sėkmingą prekybos internetu veiklą, UAB „Pigu“ įsigijo ir vieną didžiausių ir seniausių interneto parduotuvių Latvijoje – „220.lv“.Pigu.lt įsigijo vieną didžiausių internetinių parduotuvių Latvijoje 220.lv

2013 m. „Pigu“ grupė įsigijo kontrolinį Estijos elektronine prekyba užsiimančios įmonės „Dlb Trading OÜ“ akcijų paketą ir tapo internetinių parduotuvių „dlb.ee“ Estijoje (dabar – „kaup24.ee“) ir „dlb.fi“ Suomijoje valdytoja.„Pigu“ grupė žengia į Estijos ir Suomijos elektroninės prekybos rinkas  2014 m. „Pigu“ įsigijo moteriškų prekių internetinę parduotuvę valdančią UAB „Sau.lt“. 2012 m. UAB „Sau.lt“ pardavimo pajamos sudarė 4,12 mln. Lt. Prisijungdama šią įmonę „Pigu.lt“ sustiprino savo pozicijas kvepalų, kosmetikos, vaikų prekių ir rūbų srityse.„Pigu.lt“ įsigijo naują verslą

2015 m. gegužę Pigu grupės kontrolinį akcijų paketą nupirko Lenkijos grupei MCI priklausančios bendrovės „Private Equity Managers“ („PEManagers Group“) kontroliuojamas fondas „MCI.TechVentures 1.0“.„Pigu.lt“ pardavė lenkams

2016 m. lapkričio mėnesį „Pigu“ atidarė 350 m² ploto parduotuvę Žvėryne, šalia 650 m² ploto savo sandėlio. Parduotuvėje parduodama 2500 skirtingų prekių.Pigu.lt parduotuvę atidarė už 150.000 eurų Šiuo metu bendrovė valdo parduotuves Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Panevėžyje.

2018 m. „Pigu“ susijungė su Lenkijos Lenkijos e. prekybos platforma „Morele“, kurią taip pat valdo MCI.


Gintarė Jautakaitė

Gintarė Jautakaitė-McCurdy (g. 1958 m. birželio 4 d. Tauragėje) – Lietuvos ir JAV dainininkė gyvenanti Amerikoje Meino valstijoje.

Asmeninis tinklalapis (ang.) ; Gintarės Jautakaitės glausta biografija ; Dainininkė Gintarė Jautakaitė: „Grįžtu į Palangos vasaros estradą, nors nemėgstu žvalgytis į praeitį“; Atlikėja G.Jautakaitė nebijo grožį vagiančio laiko ; G. Jautakaitė kuria muziką kinui ir lopšines vaikams penkiomis kalbomis; Gintarė Jautakaitė: vaikai užauga ir be saldainių!; Gintarė Jautakaitė: Jei gyventi, tai skristi; Sugrįžo į Lietuvą poezija ir dainomis; Dainininkė sugrįžo iš JAV tiesti kelių į Kauną ; Biografija I (rus.) ; Biografija II (rus.).


Gintarė Jautakaitė


Ieva Januškevičiūtė

miniatiūra|Ieva Januškevičiūtė
Ieva Januškevičiūtė (g. 1994 m. rugsėjo 22 d. Vilniuje) – Lietuvos kalnų slidininkė, olimpietė. Pirmoji Lietuvos kalnų slidininkė moteris olimpiadoje.

Treniruotes pradėjo Žiemos trasoje, Vilniuje su klubu „Kalnų ereliai“. Pirmoji trenerė - Jennifer Virškus

2012 m. Italijoje 18-metė tapo geriausią rezultatą moterų varžybose kada nors pasiekusia Lietuvos kalnų slidininke - 104,7 FIS taškai. Vėliau sportininkė rezultatą pagerinus.

2013 m. atstovavo Lietuvai pasaulio čempionate, kuriame slalomo rungtyje nebaigė trasos, o slalomo milžino rungtyje užėmė 72-ą vietą.

2014 m. sportininkė pateko į 2014 m. žiemos olimpines žaidynes ir tapo pirmąja Lietuvos atstove moterimi kalnų slidinėjime olimpiados istorijoje. Didžiojo slalomo rungties pirmajame nusileidime sportininkė buvo 71-a, bet antro nusileidimo nugriuvus nebaigė ir galutinės vietos neužfiksavo. Slalomo rungties pirmajame nusileidime Januškevičiūtė pametė slidę ir distancijos baigti negalėjo

Didžiojo slalomo rungties pirmajame nusileidime sportininkė buvo 71-a, bet antro nusileidimo nugriuvus nebaigė ir galutinės vietos neužfiksavo. Slalomo rungties pirmajame nusileidime Januškevičiūtė pametė slidę ir distancijos baigti negalėjo.

Penktadienį pirmojo nusileidimo metu mėginant susidoroti su slalomo trasa, I. Januškevičiūtė kluptelėjo ir pametė slidę. Pirmoji šalies istorijoje olimpiadoje dalyvavusi kalnų slidininkė taip ir neužfiksavo jokio rezultato, kadangi antradienį ji griuvo ir slalomo milžino rungtyje.
- Kaip įvardintume šią situaciją?, - po slalomo varžybų paklausėme I. Januškevičiūtės.
- Tai - techninis dalykas. Aš po to tikrinau slidžių suveržimus, jie buvo pagal mano svorį ir pajėgumą sureguliuoti.
- Kaip vertinate savo startą slalomo rungtyje?
- Aš tiesiog norėjau pabaigti distanciją. Aš galėjau, nes tai mano mėgstama rungtis.
- Esate pirmoji Lietuvos kalnų slidininkė, startavusi žiemos žaidynėse. Kitų merginų startai bus lyginami su jūsų. Ką apie tai manote?
- Nežinau... Aš manau, jei aš jau pradėjau, tai jau tikrai kita mergina tęs mano darbą. Jei nebusiu aš kitoje olimpiadoje, o kita mergina, ji tikrai geriau pasirodys. Nuo kažko juk reikėjo pradėti.
- Sakėte, kad olimpiadoje sieksite įrodyti sau ir kitiems, jog galite kovoti. Įrodėte?
- Atvažiavusi į olimpiadą aš įrodžiau, kad galiu pasiekti tai, ko siekiau – dalyvauti žaidynėse. Ir galiu siekti tikslų ir juos pasiekiu. Tai kad nepasisekė – tai tik vienas startas. Aišku, kitiems žmonėms atrodo, olimpiada – tai kažkas. Ne, startai nesiskiria, ar jie būtų olimpiadoje ar kitur. Esmė, olimpiadoje tik didesnis dėmesys. Svarbiausius dalykus aš sau įrodžiau.
- Neseniai sakėte, kad vis dėlto norite sėkmingai nusileisti ir pamojuoti į televizijos kameras. Nepavyko. Perkelsite šį norą į kitas žaidynes?
- Galbūt, labai tikiuosi.
- Prieš žaidynes vylėtės, kad Sočyje bus jūsų patys geriausi ir sėkmingiausi startai.
- Deja, nepasisekė. Negaliu sakyti, kad tai geriausi startai. Aš nežinau. Taip, šiandien puikiai jaučiausi, taip gerai buvo trasoje. Jei būčiau likusi trasoje ir čiuožusi, būtų viskas gerai ir tada sakyčiau, kad tai buvo geras startas
Top naujienos
Vilniečius nustebino gautos sąskaitos už karštą vandenį: sumos – įspūdingos (1)
Nors šildymo sezonas dar nė neprasidėjo, vilniečiai jau dalijasi daug didesnėmis gautomis...
Karo ekspertai: viename sektoriuje situacija ukrainiečiams lėtai, bet blogėja
Pilietinio gynybos ir saugumo analizės centro „Locked N‘ Loaded“ ekspertai teigia, kad...
Vienu smūgiu merginai žandikaulį sulaužęs ir ją išžaginti bandęs jurbarkietis po avarijos į teismo salę negrįš teismo posėdžiai vyks nuotoliniu būdu (5)
Žiaurus nusikaltimas Tauragės rajone, kai per vakarėlį jaunuolis iš Jurbarko paauglei...
Karas Ukrainoje. Rusija vėl atakuoja Ukrainą: iš įvairių regionų pranešama apie sprogimus britų žvalgyba: žinome, kad rusų amunicija baigiasi (1)
Dėl masinio Dnipropetrovsko srities apšaudymo keturiose šachtose įstrigo 118 kalnakasių . Jų...
Žiniasklaida: Ukraina Vakarams siūlo naują saugumo susitarimą
Ukrainos valdžia suvienijo jėgas su buvusiu NATO generaliniu sekretoriumi Andersu Fogu Rasmusenu...
Iki Sumų nukeliavusi Milda pasidalino, koks baisiausias Ukrainoje matytas vaizdas: tai ne mirusiųjų kūnai ar žmonių ašaros (1)
Vakar parduotuvėje sutikta pažįstama pasakė tai, ko ateinant karo žiemai, aš jau nebesitikėjau...
Po kilusio pasipiktinimo – Šimašiaus žinia: sprendžiama dėl kuklesnės Kalėdų eglės (3)
Pasirodžius žiniai, kad už kalėdinę sostinės eglę planuojama mokėti rekordinę 250 tūkst....
Po konflikto tarp valdančiųjų – skuba raminti aistras: reikia vengti tokios retorikos (1)
Pasigirdus kritikai krašto apsaugos ministrui Arvydui Anušauskui dėl pozicijos vokiečių brigados...
Rusijos vyriausybei artimi šaltiniai: pagarbos Putinui čia nebėra
Rusijos vyriausybė baisiai bijo šalies prezidento Vladimiro Putino , tačiau jo negerbia. Po to,...
Seimui pateiktas kitų metų biudžetas: ministrė įspėja neperžengti numatytos deficito ribos papildyta
Į biudžeto projektą žiūrime kaip į tam tikrą skydą visuomenei apsaugoti, antradienį Seimui...


Ieva Januškevičiūtė

Treniruotes pradėjo Žiemos trasoje, Vilniuje su klubu „Kalnų ereliai“. Pirmoji trenerė - Jennifer Virškus

2012 m. Italijoje 18-metė tapo geriausią rezultatą moterų varžybose kada nors pasiekusia Lietuvos kalnų slidininke - 104,7 FIS taškai. Vėliau sportininkė rezultatą pagerinus.

2013 m. atstovavo Lietuvai pasaulio čempionate, kuriame slalomo rungtyje nebaigė trasos, o slalomo milžino rungtyje užėmė 72-ą vietą.


Ieva Januškevičiūtė

Treniruotes pradėjo Žiemos trasoje, Vilniuje su klubu „Kalnų ereliai“. Pirmoji trenerė - Jennifer Virškus

2012 m. Italijoje 18-metė tapo geriausią rezultatą moterų varžybose kada nors pasiekusia Lietuvos kalnų slidininke - 104,7 FIS taškai. Vėliau sportininkė rezultatą pagerinus.

2013 m. atstovavo Lietuvai pasaulio čempionate, kuriame slalomo rungtyje nebaigė trasos, o slalomo milžino rungtyje užėmė 72-ą vietą.

2014 m. sportininkė pateko į 2014 m. žiemos olimpines žaidynes ir tapo pirmąja Lietuvos atstove moterimi kalnų slidinėjime olimpiados istorijoje.


Šventojo Kristoforo statulėlė

Šventojo Kristoforo statulėlė – kasmetinis apdovanojimas, teikiamas labiausiai Vilniaus miestui nusipelniusiems žmonėms ir organizacijoms už pasiekimus verslo, kultūros ir meno, sporto, švietimo ir mokslo, sveikatos apsaugos, teisėsaugos, turizmo, labdaros ir kitose srityse. Apdovanojimas įsteigtas 1998 m. Kandidatus renka Šv. Kristoforo apdovanojimo komitetas (narių kadencija 2 metai). Pagal nuostatus kiekvienais metais gali būti teikiama ne daugiau nei 10 statulėlių. Statulėles Vilniaus rotušėje teikia Vilniaus meras. Statulėlių autorius – skulptorius Erikas Daugulis.

 1996 m.
 Kazimieras Vasiliauskas
 Jonas Boldvinas Hanibalsonas

 1998 m.
 Eugenija Ulčinaitė
 Virgilijus Alekna
 Antanas Sučila
 Rožė Beinorienė
 Valentinas Semsė
 Audrys Juozas Bačkis
 „Narbutas ir Ko“
 Vilniaus mažasis teatras
 Vilniaus viešbutis „Centrum“

 1999 m.
 Jurgis Kairys
 Antonis Mikulskis
 Danutė Karvelytė
 Vytautas Skripkauskas
 Heike Maus
 Algimantas Raugalė
 „Vilniaus prekyba“
 „Vilniaus vingis“
 Viešoji įstaiga Lietuvos tarptautinis teatro festivalis „LIFE“

 2000 m.
 Romas Pakalnis
 Petras Povilas Čėsna
 Vytautas Jonas Sirvydis
 Vytenis Urba
 Kazys Varnelis
 Božena Bevza (Gruodienė)
 Daina Gudzinevičiūtė
 Eva Kaspersen
 Antanas Skūpas
 Viešoji įstaiga „Oreivystės centras“

 2001 m.
 Juozas Leckas
 Andreas Malur
 Gintaras Karosas
 Jūratė Stauskaitė
 Rasa Bagdonienė-Stuokaitė
 Vytautas Urbanavičius
 Andrejus Zadneprovskis
 Emilis Subata
 UAB „Hanner“
 Viešbutis ir restoranas „Stikliai“
 Vilniaus savivaldybės Šv. Kristoforo kamerinis orkestras

 2002 m.
 Elena Valančienė (Savickaitė)
 Alvydas Duonėla
 Tomas Venclova
 Raimondas Paknys
 Rasa Bagdonienė
 Aloyzas Domarkas
 Peras Larsenas
 Prekybos ir pramogų centras „Akropolis“

 2003 m.
 Narūnas Porvaneckas
 Dalia Gruodienė
 Leopoldas Mykolas Digrys
 Gintaras Černiauskas
 Egidijus Balčiūnas
 Algis Petras Piskarskas
 Eugenijus Manelis
 Aljansas „Langas į ateitį“
 Kamerinis choras „Brevis“
 Pavilnių ir Verkių parkų direkcija

 2004 m.
 Linas Balsys
 Romas Lileikis
 Stephen Christopher Rowell
 Vajonė Strimaitienė
 Benediktas Juodka
 Vytautas Jonas Triponis
 Gerhardas Lutmeris
 Oskaro Koršunovo teatras
 Siemens Arena
 Švč. Mergelės Marijos nekaltojo prasidėjimo vargdienių seserys
 Vilniaus universitetas

 2005 m.
 Liudvika Pociūnienė
 Edvinas Krungolcas
 Arvydas Šliogeris
 Aurelija Lesauskienė
 Martynas Marcinkevičius
 Vladimiras Čekasinas
 Tatjana Černiavskienė
 Anupras Mišeikis
 Michael Schwarcinger ir Rosemaria Schwarcinger
 Vilniaus medicinos draugija

 2006 m.
 Algimantas Nasvytis
 Kęstutis Pyragas
 Aloyzas Tarvydas
 Bronys Savukynas
 Ona Kristina Polukordienė
 Zita Zenobija Žepnickienė
 Algirdas Petrulis
 Stasė Mičelytė
 Živilė Balčiūnaitė
 Marijona Barkauskaitė-Juodkienė

 2007 m.
 Vygantas Kazlauskas
 Stanislovas Kuzma
 Rolandas Palekas
 Irena Kanišauskaitė
 Aldona Mikulionienė
 Olga Zimanaitė
 Vanda Zaborskaitė
 Virginijus Adutavičius
 Andrius Kandelis ir Eglė Visockaitė-Kandelis
 Palaimintojo Jurgio Matulaičio socialinis centras

 2008 m.
 Algimantas Jucevičius
 Vytautas Edmundas Čekanauskas
 Ričardas Doveika
 Antanas Rimvydas Čaplinskas
 Petronėlė Valatkevičienė
 Vladas Algirdas Bumelis
 Vaidotas Ramoška
 Aleksandras Laucevičius
 Onutė Narbutaitė-Skirmantienė
 Juzė Drobnienė

 2009 m.
 Eglė Vertelkaitė
 Gražina Stanislava Drąsutienė
 Vidmantas Tomkus
 Raimundas Daubaras
 Alessandro Barelli
 Gitenis Umbrasas
 Tadas Gutauskas
 Mindaugas Maciulevičius
 Vaidas Vaišvilas
 Vilniaus krepšinio klubas „Lietuvos rytas“

 2010 m.
 Vidmantas Janulevičius
 Rimantas Micka
 Deimantė Žebrauskaitė
 Petras Vyšniauskas
 Juozas Marcinkevičius
 Kęstutis Strupas
 Audronis Imbrasas
 Juozas Statkevičius
 Arūnas Eduardas Paslaitis
 Vilma Venslovaitienė

 2011 m.
 Petras Repšys
 Andrius Mamontovas
 Benediktas Vanagas
 Saulius Klimašauskas
 Audrius Aidietis
 Andrius Ciplijauskas
 Kristina Sabaliauskaitė
 Elvyra Kučinskaitė
 Pawel Adamowitz
 Bendrovė „VIYP“

 2012 m.
 Robertas Zilinskas
 Laura Asadauskaitė
 Nida Rutkienė
 Nijolė Dirsienė
 Kęstutis Štaras
 Ramunė Trakymienė ir „Vilniaus Zonta“
 Julius Sasnauskas
 Arvydas Strumskis
 Asta Žemaitienė ir Česlovas Žemaitis
 Valstybinis Vilniaus kvartetas

 2013 m.
 Judita Bartoševičienė
 Rolandas Valiūnas
 Bernardas Vasiliauskas
 Vilniaus teniso akademija
 Jurgis Vanagas
 Violeta Ališauskienė
 Kęstutis Lančinskas
 Užupio meno inkubatorius
 Andrius Narbekovas
 Vilniaus licėjus

 2014 m.
 Vilniaus turizmo ir prekybos verslo mokykla
 Michaela Rak
 Mečislovas Sakalauskas
 VĮ „Investuok Lietuvoje“
 Rimas Girdzijauskas
 Maltos ordino pagalbos tarnybos Vilniaus skyrius
 Audrius Ambrasas
 Vilniaus universiteto ligoninės Santariškių klinikų Hematologijos, onkologijos ir transfuziologijos centras
 Sauliaus Karoso labdaros ir paramos fondas
 Vitas Mačiulis2014 metų Apdovanojimų Šv. Kristoforo statulėlėmis laureatai

 2015 m.
 Miša Jakobas
 Kipras Mašanauskas
 Gediminas Gelgotas
 Milda Bliumenzonienė
 Algimantas Kunčius
 Pranas Baltrėnas
 Gintaras Čaikauskas
 Virginijus Šikšnys
 Robertas Dargis
 Pranas Šerpytis18 kartą išdalytos šv. Kristoforo statulėlės labiausiai nusipelniusiems vilniečiams

 2021 m.
 Petras Išora
 Ona Lozuraitytė
 Renata Marcinkutė Lesieur
 Sigita Maslauskaitė-Mažylienė
 Daumantas Matulis
 Ansamblis „Synaesthesis“
 Vladimiras Tarasovas
 Robertas Tvorogalas
 Zita Žebrauskienė
 UAB „Thermo Fisher Scientific Baltics“
 Vilniaus medikai ir medicinos įstaigų personalasPaskelbti Šv. Kristoforo laureata

2021 m. Petras Išora Ona Lozuraitytė Renata Marcinkutė Lesieur Sigita Maslauskaitė-Mažylienė Daumantas Matulis Ansamblis „Synaesthesis“ Vladimiras Tarasovas Robertas Tvorogalas Zita Žebrauskienė UAB „Thermo Fisher Scientific Baltics“ Vilniaus medikai ir medicinos įstaigų personalasPaskelbti Šv. Kristoforo laureatai

Paskelbti Šv. Kristoforo laureatai
Sausio 25-ąją Vilniui švenčiant 698-ąjį gimtadienį, paskelbti Šv. Kristoforo apdovanojimų laureatai. Kaip ir kasmet, garbingiausias miesto apdovanojimas skiriamas dešimčiai savo srities profesionalų.
Keistus turėjome metus, jie sujaukė mūsų visų planus, pakoregavo ir Šv. Kristoforo šventę. Tačiau šios negandos lėmė ir tai, kad šiemet nominavome ne tik asmenybes, bet ir vienos profesijos atstovus, kurie mus gelbėjo praėjusiais metais. Sunkesniu periodu geri darbai tampa dar ryškesni, o pagarbos vertos asmenybės dar labiau matomos. Džiaugiuosi, kad Vilnius puikių, spalvingų ir kūrybingų žmonių miestas, savivaldybės pranešime cituojamas Vilniaus meras Remigijus Šimašius.
23 kartą teikiamam apdovanojimui kandidatūras teikė sostinėje gyvenantys, kuriantys, dirbantys ir puoselėjantys miestą. Tradiciškai 10 Šv. Kristoforo statulėlių turėjo būti įteiktos Vilniaus rotušėje, tačiau šiemet iškilmingas renginys nukeltas į liepą.
Šv. Kristoforo laureatai
Už laimėjimus architektūros srityje apdovanojami Petras Išora ir Ona Lozuraitytė. Jų idėjos įgyvendintos kuriant parodų erdves, meno instaliacijas, pastatus, interjerus, landšaftą. Kūrybinius tiltus tarp architektūros ir meno projektų tiesiantys Šv. Kristoforo laureatai po kelerių metų galės pakviesti pasivaikščioti ir jų suprojektuotu Užvingio salos tiltu. Trokštantiems kelionių verta pagalvoti ir apie Pietų Korėjos sostinę Seulą, kur jau kelerius metus galima žavėtis vilniečių kurtu apželdintu žaliuoju tiltu.
Už labdaringą veiklą mažinant socialinę atskirtį, stiprinant bendruomeniškumą Šv. Kristoforo statulėle apdovanojama Religinės Muzikos Centro vadovė ir vargonininkė Renata Marcinkutė Lesieur. Kol pasaulio ir bendravimo nebuvo sustabdžiusi pandemija, kiekvieną sekmadienį vilniečiai ir miesto svečiai buvo kviečiami į Šv. Kazimiero bažnyčioje rengiamus labdaringus koncertus.
Menotyros dr. Sigita Maslauskaitė-Mažylienė Šv. Kristoforo statulėlę pelnė už Vilniaus istorijos aktualizavimą. Bažnytinio paveldo muziejaus Vilniuje vadovės dėka lankytojams atverti ilgieji Katedros požemiai, tapę dar vienu nuostabiu būdu pažinti sostinės istoriją.
Šv. Kristoforo apdovanojimą pelnė ir biochemijos, biofizikos ir molekulinės biologijos mokslų dr. Daumantas Matulis. Už nuopelnus mokslui apdovanotas profesorius 2020 m. įrašytas į JAV Stanfordo universiteto sudaromą naudingiausių pasaulio mokslininkų sąrašą. VU Biotechnologijos instituto Biotermodinamikos ir vaistų tyrimo skyriaus vadovo darbų sąraše ne tik koronaviruso tyrinėjimas, bet ir vaistų nuo vėžinių susirgimų paieška.
Šiuolaikinės muzikos ansamblis Synaesthesis, Martos Finkelštein suburta jaunų muzikantų komanda, įvertinta už įgarsintą Lietuvos sostinės skambesį, už kurį 2020 m. gavo Ernsto von Siemenso fondo ansamblių prizą.
Perkusininkas, kompozitorius, menininkas ir mecenatas Vladimiras Tarasovas pagerbtas už tai, kad Lietuvos nacionaliniam dailės muziejui dovanojo savo gausią, beveik 5 mln. eurų vertinamą meno kolekciją, kurioje 600 tapybos, grafikos, skulptūros darbų, meninių fotografijų, piešinių, tekstilės darbų, sukurtų daugiau kaip 100 autorių.
Šv. Kristoforo statulėlę pelnė ir gimnastas Robertas Tvorogalas, Europos čempionas.
Medardo Čoboto trečiojo amžiaus universiteto rektorė dr. Zita Žebrauskienė apdovanojimą pelnė už įkvėpimą sužinoti ir noro mokytis visą gyvenimą puoselėjimą.
UAB Thermo Fisher Scientific Baltics apdovanojama už socialiai atsakingą verslą bei reikšmingą aukštųjų technologijų sektoriaus plėtrą. Vienas didžiausių privačių mokslinių tyrimų centrų Rytų ir Vidurio Europos regione kuria ir gamina produktus, skirtus gyvybės mokslų tyrimams ir diagnostikai. O pernai stojo į kovą su pandemija pradėjo gaminti reagentus COVID-19 testams atlikti.
Už visos Lietuvos gyventojams suteiktą viltį ir galimybę pasveikti nuo COVID-19 Šv. Kristoforo statulėle apdovanojami sostinės medikai ir medicinos įstaigų personalas.
Jie visi, neskaičiuodami valandų ir rizikuodami savo pačių sveikata, visus bando pernešti per pavojingą viruso tėkmę, taip, kaip kažkada per upę Jėzų saugodamas nešė Šv. Kristoforas, rašoma pranešime.
Apdovanojimų iškilmes planuojamos surengti 2021 m. liepos 25 d. Vilniaus rotušėje, Šv. Kristoforo dieną.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


Šventojo Kristoforo statulėlė


5G

5G arba Fifth generation (),  IMT-2020 – už 4G (LTE) pažangesnė mobiliojo ryšio technologija, planuojama sukurti iki 2020 metų. Kol kas nežinomos specifikacijos, jos nėra paskelbtos telekomunikacijų standartizacijos institucijos oficialiame dokumente. Mobiliojo ryšio standartus aprašanti ir tvirtinanti Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (TTS) apibrėžė „penktosios kartos“ mobiliojo ryšio technologiją. 5G technologiją jau kuria Pietų Korėja, Europos šalys, ES, Kinija ir JAV.

2012 metais Surrey universitete (Didžioji Britanija) pradėtas kurti 5G mokslinių tyrimų centras (finansavimas – 35 milijonai svarų sterlingų). 24 milijonų parama – iš pagrindinių mobiliojo ryšio operatorių ir infrastruktūrą užtikrinančių kompanijų sudaryto konsorciumo („Huawei“, „Samsung“, „Telefonica Europe“, „Fujitsu Laboratories Europe“, „Rohde & Schwarz“ ir „AIRCOM International“).Didžiojoje Britanijoje bus steigiamas 5G technologijos tyrimų centras Drezdeno universitetas, Londono King’s College University bei Surrey universitetas bendradarbiaus Didžiojoje Britanijoje ir Vokietijoje diegiant 5G internetą.D. Cameron’as žada Britanijai 5G internetą, kuris leis filmą atsisiųsti per… sekundę

2012 metais „Broadcom“ sukūrė bevielio ryšio mikroschemą BCM4335, skirtą mobiliesiems įrenginiams. Lustas užtikrina duomenų perdavimo spartą iki 1 Gbps. Mikroschema palaiko penktos kartos (5G) „Wi-Fi“ standartą 802.11ac.„Broadcom“ išleido mobiliems įrenginiams skirtą 5G „Wi-Fi“ mikroschemą 802.11ac bus 3 kartus spartesnis už dabartiniu metu naudojamą 802.11n, o įrenginiuose naudojamų antenų skaičius nuo 4 bus padidintas iki 8. Atraminiu dažniu taps 5 GHz dažnis.„Apple“ pirmoji įdiegs „5G WiFi“ palaikymą?

2013 metais Pietų Korėjos kompanija „Samsung“ išbandė penktos kartos belaidę duomenų perdavimo technologiją. Bandymo metu duomenys n5G ryšiu buvo daugiau nei 2 kilometrų atstumu persiųsti daugiau nei 1 GB/s sparta.
Europos Sąjunga planuoja investuoti 50 mln. eurų į 5G ryšio technologijos tyrimus, kad iki 2020 metų ją būtų galima pristatyti pardavimams rinkoje.„Samsung“ išbandė 5G belaidį ryšį Japonijos mobiliojo ryšio bendrovė „NTT DoCoMo“ eksperimentiniame mobiliojo ryšio tinkle 2013 metais pasiekė 10 Gb/s duomenų perdavimo greitį.Pasiektas naujas mobiliojo ryšio spartos rekordas (2013 m.) Pietų Korėja investuos 1,5 mlrd. dolerių ir iki 2020 m. aprėps šalį 5G ryšiu, kuris leis filmus atsisiųsti per sekundę. Bus galima naudotis maždaug 1000 kartų greitesniu internetu negu 4G. Technologija bus įdiegta per 6 metus. 2017 metais turėtų būti atlikti pirminiai tinklo bandymai. 2020 metais planuojama 5G tinklą galutinai pabaigti. Pietų Korėjos Vyriausybės projekto partneriai – telekomunikacijų bendrovės „SK Telecom“, „Korea Telecom“, taip pat „Samsung“ ir LG.Ambicingi Pietų Korėjos planai: filmą per sekundę atsisiųsti leisiantis 5G internetas – 2020 m. (2014-01-24)

2014 metais Europos Komisija ir Pietų Korėja susitarė kartu plėtoti 5G kartos mobiliojo ryšio technologiją kaip strateginio bendradarbiavimo partnerės komunikacijos technologijų ir 5G srityje.

Iki 2015 metų pabaigos bus nustatytas pasaulinis 5G standartas, technologijos diegimo tvarkaraštis. Tarpusavio supratimo memorandumą su Pietų Korėjos 5G forumu taip pat pasirašė Europos telekomunikacijų bendrovės „Alcatel-Lucent“, „Atos“, „Deutsche Telekom“, „Ericsson“, „Nokia“, „Orange“, „Telecom Italia“, „Telenor“ ir „Telefonica“.ES su Pietų Korėja kurs 5G (Verslo žinios, 2014 m. birželis)

Priartėjus 2020 metams 5G tinklas galės pasiūlyti didesnę, nei 1 Gbps spartą.Gigantas „Samsung“ planuoja pateikti 5G mobilųjį internetą po maždaug 6-7 met

Kai inžinieriai galvoja, kaip padidinti interneto spartą, elektronikos gigantai, kaip kad „Samsung“, jau dėlioja planus su esamomis technologijomis. Pietų Korėjos kompanija jau baigė darbus prie 5G tinklo pagrindų ir tikisi jį pristatyti po 6-7 metų, tik ką prasidėjus kitam dešimtmečiui.
Prisijunk prie technologijos.lt komandos!
Laisvas grafikas, uždarbis, daug įdomių veiklų. Patirtis nebūtina, reikia tik entuziazmo.
Sudomino? Užpildyk šią anketą!
Akivaizdu, kad „Samsung“ 5G tinklas bus akivaizdžiai spartesnis už dabartinius 4G tinklus, kurie šiuo metu prieinami ir Lietuvoje bei skinasi savo kelią už Atlanto, JAV. 5G išbandytas 28 GHz dažnio juostoje, o pasiekta 1 Gbps sparta. Tad filmą bus galima parsisiųsti gana greit.
Priartėjus 2020 metams, be jokios abejonės, 5G tinklas galės pasiūlyti didesnę, nei 1 Gbps spartą. „Samsung“ taip pat išlieka pozityvus ir tikisi, kad pagaliau nekils visiškai jokių bėdų bei naujasis standartas įsigalios visoje planetoje. Tuo tarpu šiuo metu matoma šiokia tokia kova su „WiMax“.
Su turiniu susijusios žymės:
Paros
Savaitės
Mėnesio


5G


5G

2012 metais Surrey universitete (Didžioji Britanija) pradėtas kurti 5G mokslinių tyrimų centras (finansavimas – 35 milijonai svarų sterlingų). 24 milijonų parama – iš pagrindinių mobiliojo ryšio operatorių ir infrastruktūrą užtikrinančių kompanijų sudaryto konsorciumo („Huawei“, „Samsung“, „Telefonica Europe“, „Fujitsu Laboratories Europe“, „Rohde & Schwarz“ ir „AIRCOM International“).Didžiojoje Britanijoje bus steigiamas 5G technologijos tyrimų centras Drezdeno universitetas, Londono King’s College University bei Surrey universitetas bendradarbiaus Didžiojoje Britanijoje ir Vokietijoje diegiant 5G internetą.D. Cameron’as žada Britanijai 5G internetą, kuris leis filmą atsisiųsti per… sekundę


5G

2012 metais Surrey universitete (Didžioji Britanija) pradėtas kurti 5G mokslinių tyrimų centras (finansavimas – 35 milijonai svarų sterlingų). 24 milijonų parama – iš pagrindinių mobiliojo ryšio operatorių ir infrastruktūrą užtikrinančių kompanijų sudaryto konsorciumo („Huawei“, „Samsung“, „Telefonica Europe“, „Fujitsu Laboratories Europe“, „Rohde & Schwarz“ ir „AIRCOM International“).Didžiojoje Britanijoje bus steigiamas 5G technologijos tyrimų centras Drezdeno universitetas, Londono King’s College University bei Surrey universitetas bendradarbiaus Didžiojoje Britanijoje ir Vokietijoje diegiant 5G internetą.D. Cameron’as žada Britanijai 5G internetą, kuris leis filmą atsisiųsti per… sekundę

2012 metais „Broadcom“ sukūrė bevielio ryšio mikroschemą BCM4335, skirtą mobiliesiems įrenginiams. Lustas užtikrina duomenų perdavimo spartą iki 1 Gbps. Mikroschema palaiko penktos kartos (5G) „Wi-Fi“ standartą 802.11ac.„Broadcom“ išleido mobiliems įrenginiams skirtą 5G „Wi-Fi“ mikroschemą 802.11ac bus 3 kartus spartesnis už dabartiniu metu naudojamą 802.11n, o įrenginiuose naudojamų antenų skaičius nuo 4 bus padidintas iki 8. Atraminiu dažniu taps 5 GHz dažnis.„Apple“ pirmoji įdiegs „5G WiFi“ palaikymą?

2013 metais Pietų Korėjos kompanija „Samsung“ išbandė penktos kartos belaidę duomenų perdavimo technologiją. Bandymo metu duomenys n5G ryšiu buvo daugiau nei 2 kilometrų atstumu persiųsti daugiau nei 1 GB/s sparta.
Europos Sąjunga planuoja investuoti 50 mln. eurų į 5G ryšio technologijos tyrimus, kad iki 2020 metų ją būtų galima pristatyti pardavimams rinkoje.„Samsung“ išbandė 5G belaidį ryšį Japonijos mobiliojo ryšio bendrovė „NTT DoCoMo“ eksperimentiniame mobiliojo ryšio tinkle 2013 metais pasiekė 10 Gb/s duomenų perdavimo greitį.Pasiektas naujas mobiliojo ryšio spartos rekordas (2013 m.) Pietų Korėja investuos 1,5 mlrd. dolerių ir iki 2020 m. aprėps šalį 5G ryšiu, kuris leis filmus atsisiųsti per sekundę. Bus galima naudotis maždaug 1000 kartų greitesniu internetu negu 4G. Technologija bus įdiegta per 6 metus. 2017 metais turėtų būti atlikti pirminiai tinklo bandymai. 2020 metais planuojama 5G tinklą galutinai pabaigti. Pietų Korėjos Vyriausybės projekto partneriai – telekomunikacijų bendrovės „SK Telecom“, „Korea Telecom“, taip pat „Samsung“ ir LG.Ambicingi Pietų Korėjos planai: filmą per sekundę atsisiųsti leisiantis 5G internetas – 2020 m. (2014-01-24)

2014 metais Europos Komisija ir Pietų Korėja susitarė kartu plėtoti 5G kartos mobiliojo ryšio technologiją kaip strateginio bendradarbiavimo partnerės komunikacijos technologijų ir 5G srityje.

Iki 2015 metų pabaigos bus nustatytas pasaulinis 5G standartas, technologijos diegimo tvarkaraštis. Tarpusavio supratimo memorandumą su Pietų Korėjos 5G forumu taip pat pasirašė Europos telekomunikacijų bendrovės „Alcatel-Lucent“, „Atos“, „Deutsche Telekom“, „Ericsson“, „Nokia“, „Orange“, „Telecom Italia“, „Telenor“ ir „Telefonica“.ES su Pietų Korėja kurs 5G (Verslo žinios, 2014 m. birželis)


LKL 2014–2015 m. sezonas

LKL 2014–2015 metų sezonas – 22-as lygos sezonas, kuriame varžėsi 11 pajėgiausių šalies krepšinio klubų. Reguliarusis sezonas prasidėjo rugsėjo 24 dieną ir tęsėsi iki balandžio 28 dienos. Į atkrintamąsias varžybas pateko aštuonios geriausios reguliariojo sezono komandos. Čempionate septynioliktąjį kartą triumfavo Kauno „Žalgiris“, finale 4:0 sutriuškinęs Vilniaus „Lietuvos ryto“ komandą.

Data Žaidėjas  Įvykis  Iš komandos  Į komandą  2014-09-27  Gediminas Žalalis  buvo paskolintasTritaskis.lt: Ž. Janavičius diriguos „Lietkabelio“ atakoms, G.Žalalis skolinamas „Vilniaus“ klubui   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)   Vilniaus „Vilnius“ (NKL) 2014-09-23  Deividas Kumelis  buvo pasiskolintasBasketnews.lt: Kėdainių „Nevėžis“ pasiskolino D. Kumelį   Molėtų „Ežerūnas-Karys“ (NKL)   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)  2014-09-26  Ignas Ramašauskas  nutraukta sutartisEurobasket.lt: I.Ramašauskas iš Šiaulių keliasi į „Nevėžį“   Šiaulių „Šiauliai“ (LKL)   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)  2014-10-02  Arminas Kelmelis  buvo paskolintasKrepsinis.net: „Nevėžis“ skolina A.Kelmelį NKL komandai   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)   Kauno „Jazz-Diremta“ (NKL)  2014-10-07  Darrick Leonard  nutraukta sutartisKrepsinis.net: D.Leonardas iš Panevėžio keliasi į Kėdainius   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)  2014-10-15  Jawan Carter  nutraukta sutartisKrepsinis.net: J.Carteris atsisveikino su „Lietkabeliu“   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)  -  2014-10-17  Pranas Skurdauskas  nutraukta sutartisKrepsinis.net: Pirmosios permainos „Mažeikiuose“: tragiškai žaidusį P.Skurdauską keičia R.Danys   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL)   Vilniaus „Vilnius“ (NKL)  2014-10-17  Raimundas Danys  pasirašyta sutartisKrepsinis.net: Pirmosios permainos „Mažeikiuose“: tragiškai žaidusį P.Skurdauską keičia R.Danys   Rygos „Barons Kvartals“   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL) 2014-10-19  Edgaras Švelginas  buvo paskolintasKrepsinis.net: „Dzūkija“ atsisveikino su gynėju   Alytaus „Dzūkija“ (LKL)   Alytaus „SRC-Dzūkija“ (RKL)  2014-10-19  Ismet Sejfič  buvo paskolintas   Alytaus „Dzūkija“ (LKL)   Alytaus „SRC-Dzūkija“ (RKL)  2014-10-22  Laurynas Jacevicius  nutraukta sutartisKrepsinis.net: „Vilniaus“ klube – „Prienus“ palikęs snaiperis ir perspektyvus puolėjas   Prienų „Prienai“ (LKL)   Vilniaus „Vilnius“ (NKL)  2014-10-28  Gediminas Maceina  pasirašyta sutartisKrepsinis.net: G.Maceina sustiprino „Nevėžį“  nerungtyniavo   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)  2014-10-30  Tautvydas Lydeka  nutraukta sutartisKrepsinis.net: T.Lydeka iš „Lietkabelio“ keliasi į D.Maskoliūno treniruojamą ekipą   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)   Sopoto „Trefl“  2014-10-31  Keith Benson  pasirašyta sutartis  nerungtyniavo   Klaipėdos „Neptūnas“ (LKL)  2014-11-04  Aurimas Adomaitis  nutraukta sutartis   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)    Erfurto „Erfurt B.C.“  2014-11-04  Alexander Klyuev  nutraukta sutartis   Alytaus „Dzūkija“ (LKL)   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)  2014-11-04  Darrick Leonard  nutraukta sutartis   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)   - 2014-11-05  Gediminas Maceina  nutraukta sutartis   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)    Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL) 2014-11-07  Fedor Dmitriev  pasirašyta sutartis   Amaliados „Koroivos“   Alytaus „Dzūkija“ (LKL)  2014-11-10  Tomas Urbonas  nutraukta sutartis   Prienų „Prienai“ (LKL)    Šakių „Zanavykas“ (NKL) 2014-11-10  Ignas Ramašauskas  nutraukta sutartis   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)     Trakų „Trakai“ (NKL) 2014-11-11  Šarūnas Kulevičius  nutraukta sutartis   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)    Joniškio „Delikatesas“ (NKL) 2014-11-14  Gediminas Žalalis  buvo susigrąžintas   Vilniaus „Vilnius“ (NKL)   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)  2014-11-14  Jurica Žuža  pasirašyta sutartis  nerungtyniavo   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)  2014-11-19  Justas Tamulis  pasirašyta sutartis   Breogano „Leche Rio“   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL) 2014-11-19  Ignas Vaitkus  nutraukta sutartis  Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL)   Klaipėdos „Nafta-Uni-Akvaservis“ (NKL) 2014-11-21  Laurynas Bieliauskas  buvo paskolintas   Klaipėdos „Neptūnas“ (LKL)   Klaipėdos „Nafta-Uni-Akvaservis“ (NKL)  2014-11-28  Šarūnas Vingelis  nutraukta sutartis   Prienų „Prienai“ (LKL)    Šakių „Zanavykas“ (NKL) 2014-12-04  Michael Dixon Jr.  nutraukta sutartis   Alytaus „Dzūkija“ (LKL)    Pasvalio „Pieno Žvaigždės“ (LKL) 2014-12-04  Deividas Kumelis  buvo sugrąžintas   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)   Molėtų „Ežerūnas-Karys“ (NKL)  2014-12-09  Vytenis Čižauskas  nutraukta sutartis   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)   Valmieros „Valmiera“ 2014-12-09  William Cherry Jr.  pasirašyta sutartis   Klivlando „Cavaliers“ (NBA)   Kauno „Žalgiris“ (LKL) 2014-12-11  Žygimantas Janavičius  nutraukta sutartis   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)   Vilniaus „Lietuvos Rytas“ (LKL)  2014-12-17  Jakov Vladovič  pasirašyta sutartis   Zagrebo „KK Zagreb“   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL) 2014-12-17  Lacy Haddock  pasirašyta sutartis   Ramlos „Elitzur“   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL) 2014-12-15  Kyle Lamonte  nutraukta sutartis   Pasvalio „Pieno Žvaigždės“ (LKL)   Brazilijos „Uniceub“ 2014-12-17  Kšyštof Lavrinovič  pasirašyta sutartis   Emilijos Redžo „Grissin Bon“   Vilniaus „Lietuvos Rytas“ (LKL) 2014-12-17  Lukas Brazdauskis  pasirašyta sutartis   Trakų „Trakai“ (NKL)   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL) 2014-12-18  Paulius Beliavičius  nutraukta sutartis   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL)   Šakių „Zanavykas“ (NKL) 2014-12-22  Ismet Sejfič  buvo susigrąžintas   Alytaus „SRC-Dzūkija“ (RKL)    Alytaus „Dzūkija“ (LKL)  2014-12-26  Sidney Sanders Jr.  pasirašyta sutartis   Čerkasų „Monkeys“   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL) 2014-12-26  Lee Humphrey  pasirašyta sutartis   Szekesfehervaro „Alba Fehervar“   Utenos „Juventus“ (LKL) 2014-12-26  Joshua Crawford  pasirašyta sutartis   Handlovo „MBK“   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL) 2014-12-27  Egidijus Dimša  nepratęsta sutartis   Klaipėdos „Neptūnas“ (LKL)   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL) 2014-12-29  Miralem Halilovič  nutraukta sutartis   Alytaus „Dzūkija“ (LKL)   Zagrebo „KK Zagreb“ 2015-01-02  Paulius Dambrauskas  buvo paskolintas   Vilniaus „Lietuvos Rytas“ (LKL)   Alytaus „Dzūkija“ (LKL) 2015-01-05  Simas Jasaitis  pasirašyta sutartis  nerungtyniavo   Vilniaus „Lietuvos Rytas“ (LKL) 2015-01-06  Lee Humphrey  nutraukta sutartis   Utenos „Juventus“ (LKL)  - 2015-01-08  Žygimantas Jonušas  nutraukta sutartis   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)   Avinjono „Grand Avignon-Sorgues“ 2015-01-11  Ovidijus Varanauskas  nutraukta sutartis   Prienų „Prienai“ (LKL)   Utenos „Juventus“ (LKL) 2015-01-13  Tomas Lekūnas  pasirašyta sutartis   Trakų „Trakai“ (NKL)   Alytaus „Dzūkija“ (LKL) 2015-01-15  Simonas Serapinas  pasirašyta sutartis   Veisenfelso „Mitteldeutcher“   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL) 2015-01-19  Darius Pakamanis  nutraukta sutartis   Utenos „Juventus“ (LKL)   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL) 2015-01-19  Alexander Klyuev  nutraukta sutartis   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)   - 2015-01-20  Gediminas Maceina  nutraukta sutartis   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL)   Prienų „Prienai“ (LKL) 2015-01-21  Edvinas Šeškus  buvo paskolintas   Vilniaus „Lietuvos Rytas“ (LKL)   Vilniaus „Vilnius-MRU“ (NKL) 2015-01-22  Jeffrey Allen  pasirašyta sutartis   Haifos „Maccabi“   Šiaulių „Šiauliai“ (LKL) 2015-01-27  Giedrius Staniulis  nutraukta sutartis   Prienų „Prienai“ (LKL)    Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL) 2015-01-28  Martynas Linkevičius  nutraukta sutartis   Šiaulių „Šiauliai“ (LKL)   Prienų „Prienai“ (LKL) 2015-01-30  Jokūbas Gintvainis  pasirašyta sutartis   Jenos „Science City“   Pasvalio „Pieno Žvaigždės“ (LKL) 2015-02-04  Dovydas Šemeklis  pasirašyta sutartis   Jonavos „Petrochema“ (NKL)   Prienų „Prienai“ (LKL) 2015-02-04  Simonas Kymantas  pasirašyta sutartis   Palangos „Palanga“ (NKL)   Prienų „Prienai“ (LKL) 2015-02-05  Tyler Olander  nutraukta sutartis   Šiaulių „Šiauliai“ (LKL)   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL) 2015-02-06  Paulius Semaška  pasirašyta sutartis   Šilutės „Šilutė“ (NKL)   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL) 2015-02-06  Novar Gadson  pasirašyta sutartis  nerungtyniavo   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL) 2015-02-09  Lacy Haddock  nutraukta sutartis   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)  nerungtyniavo 2015-02-13  Vytautas Pikalavičius  nutraukta sutartis   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL)   Jonavos „Petrochema“ (NKL) 2015-02-13  Raimondas Petrauskas  nutraukta sutartis   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL)  nerungtyniavo 2015-02-20  Egidijus Dimša  išpirkta sutartis   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)   Utenos „Juventus“ (LKL) 2015-02-24  Arnas Labuckas  nutraukta sutartis   Prienų „Prienai“ (LKL)   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL) 2015-02-24  Paulius Vaitiekūnas  nutraukta sutartis   Prienų „Prienai“ (LKL)   Azpeitijos „Azkoitia“ 2015-02-26  Keith Benson  nutraukta sutartis   Klaipėdos „Neptūnas“ (LKL)   Talino „Kalev/Cramo“  2015-02-27  Kyryl Natyazhko  nutraukta sutartis   Vilniaus „Lietuvos Rytas“ (LKL)   Zgorželeco „PGE Turow“ 2015-03-04  Vilmantas Dilys  nutraukta sutartis   Alytaus „Dzūkija“ (LKL)   Manresos „La Bruixa d‘Or“ 2015-03-06  Ryan Nicholas  pasirašyta sutartis   Veisenfelso „Mitteldeutcher“   Alytaus „Dzūkija“ (LKL) 2015-03-06  Ivan Neliubov  išpirkta sutartis   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)   Klaipėdos „Neptūnas“ (LKL)  2015-03-06  Evaldas Šaulys  pasirašyta sutartis   Šilutės „Šilutė“ (NKL)   Mažeikių „Mažeikiai“ (LKL)  2015-03-06  Deividas Pukis  pasirašyta sutartis   Šilutės „Šilutė“ (NKL)   Prienų „Prienai“ (LKL)  2015-03-06  Eivydas Mološčiakas  pasirašyta sutartis   Šilutės „Šilutė“ (NKL)   Šiaulių „Šiauliai“ (LKL)  2015-03-26  Jakov Vladovič  nutraukta sutartis   Panevėžio „Lietkabelis“ (LKL)    Zagrebo „KK Zagreb“ 2015-04-16 Antanas Sakavickas  pasiskolintas   Alytaus „Dzūkija“ (LKL)   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)  2015-04-20  Paulius Semaška  nutraukta sutartis   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)   - 2015-04-20  Joshua Crawford  nutraukta sutartis   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)   nerungtyniavo 2015-04-20  Novar Gadson  nutraukta sutartis   Kėdainių „Nevėžis“ (LKL)

Panevėžio „Lietkabelio“ gretas palieka 31 metų 208 cm ūgio vidurio puolėjas Tautvydas Lydeka, kuris karjerą tęs Lenkijoje.
„Centras“ nuo šiol vilkės Dariaus Maskoliūno treniruojamos Sopoto „Trefl“ ekipos marškinėlius ir debiutuos jau artimiausią savaitgalį. Šioje komandoje taip pat rungtyniauja Eimantas Bendžius ir Šarūnas Vasiliauskas.
Praėjusį sezoną Vilniaus „Lietuvos ryte“ praleidęs T.Lydeka prie „Lietkabelio“ prisijungė šio sezono išvakarėse. Lietuvos krepšinio lygoje (LKL) aukštaūgis sužaidė aštuonerias rungtynes, per kurias aikštelėje vidutiniškai praleisdavo po 19 minučių, įmesdavo 9,1 taško, atkovodavo 4,5 atšokusio kamuolio, atlikdavo po 1 rezultatyvų perdavimą ir rinkdavo 10,5 naudingumo balo.
Baltijos krepšinio lygoje (BBL) T.Lydekos statistika panaši: 10,7 taško, 5,7 atkovoto kamuolio, 1 rezultatyvus perdavimas ir 10 naudingumo balų per 23 žaidimo minutes.
„Lietkabelis“ dėkoja T.Lydekai už sunkų darbą treniruotėse ir rungtynėse bei linki sėkmės ateityje, o 50-metį švenčiantis Panevėžio klubas jau dairosi naujo vidurio puolėjo.
„Ilgoji pertrauka“: „Lietkabelio“ klaustukai, kiek laiko dar turi Peno, prognozė Europos taurės kovoms ir žvilgsnis į visus varžovus
Norėdami komentuoti prisijunkite.


LKL 2014–2015 m. sezonas