Pilypas Žukauskas

Pilypas Narutis-Žukauskas (1920 m. gegužės 26 d. Piatigorske, Rusija – 2014 m. birželio 7 d. Čikagoje, JAV) – Lietuvos inžinierius, ateitininkas, vienas iš pagrindinių 1941 m. birželio sukilimo organizatorių, antinacinės rezistencijos dalyvis, Štuthofo koncentracijos stovyklos kalinys.

Pilypas Žukauskas gimė Piatigorske, Stavropolio krašte, Rusijoje, kur tėvai buvo pasitraukę bėgdami nuo Pirmojo pasaulinio karo. 1920 m. šeima grįžo į Lietuvą, apsigyveno Panevėžyje. Mokėsi Panevėžio gimnazijoje, kurioje 1933 m. tapo ateitininku, o vėliau ir ateitininkų kuopos pirmininku. 1938 m. VDU Technikos fakultete pradėjo studijuoti elektrotechniką, 1938 m. įstojo į studentų technikų ateitininkų korporaciją „Grandis“.Mindaugas Bloznelis.Studentų technikų ateitininkų korporacija „Grandis“ Vėliau buvo išrinktas „Grandies“ valdybos nariu, 1940–1941 m. Studentų ateitininkų sąjungos (SAS) pirmininku, studentų koalicijos vadovu. Studentų koalicija buvo sukurta priešinantis tautininkų įtakai universitete, ją sudarė ateitininkai, varpininkai, socialistai, voldemarininkai, studentai skautai, ir dar kelios neutralios korporacijos. Iš Studentų koalicijos organizacijų vadovų buvo suformuota vadovybė, kurioje net 22 iš 32 narių (69 proc.) buvo ateitininkai.Dainius Noreika. 1941 m. Birželio sukilimas: fenomeno pažinimo ir vertinimo problemos Kauno LAF vadovaujantis centras pradėjo kurtis Kauno studentų korporacijų Studentų koalicijos pagrindu. Vienu aktyviausiu ateitininku ir „Grandies“ veikėju buvo Adolfas Damušis, šiai korporacijai priklausė Juozas Lukša-Daumantas ir jo brolis Jurgis Lukša.

1940 m. vasarą Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą, rudens semestro pradžioje visos studentų korporacijos uždarytos, jų veikla nutraukta. Visą turtą ir vėliavas okupantai įsakė perduoti komjaunimo organizacijai. Tačiau Studentų koalicijos veikla nelegaliai buvo tęsiama, jos vadovu liko Pilypas Žukauskas (slapyvardžiu Narutis). Narutis kartu su Adolfu Damušiu dalyvavo sudarant Laikinąją vyriausybę.

Pilypas Žukauskas buvo vienas iš 1940 m. Vėlinių dienos paminėjimo-demonstracijos organizatorių. Jos metu Kauno kapinėse susirinko apie 5 tūkst. žmonių, kurie, protestuodami prieš okupaciją, giedojo tautines giesmes.Lietuvos gyventojų pasipriešinimas sovietinei okupacijai 1940–1941 metais Studentų koalicija laikui bėgant peraugo į LAF veiklą.A. Idzelis: istorikai dažnai nenaudoja visų šaltinių Sovietų okupantams suėmus ir ištrėmus tautos žiedą – Lietuvos karininkus, kareivius ir geriausius inteligentijos atstovus, reali dar nesunaikinta jėga liko studentija.Pilypas Žukauskas-Narutis. 1941-ųjų birželį prisimenant

1941 m. vasario pradžioje P. Žukauskas-Narutis pajuto, kad yra sekamas. Konspiracijos sumetimais pradėjo slapstytis, pasivadino Pilypu Naručiu ir šia pavarde įsigijo dokumentus. Taip jam liko oficiali Naručio pavardė.Arūnas Bubnys. Pilypas Žukauskas-Narutis – Birželio sukilimo organizatorius ir Štuthofo kalinys.

Lietuvių aktyvistų fronto (LAF) narys, spausdino atsišaukimus. NKVD jį areštuojant – pabėgo. 1941 m. organizavo sukilimo štabą, kuris 1941 m. birželio 22 d. pradėjo sukilimą Kaune ir birželio 23 d. rytą paskelbė deklaraciją apie Lietuvos nepriklausomybės atkūrimą. 1941 m. rugsėjo 21 d. LAF uždarius, vokiečių gestapo areštuotas, tardytas, bet paleistas. Įsitraukė į Lietuvių fronto veiklą. Antinacinei rezistencijai suorganizavo bolševikų vykdyto genocido medžiagos rinkimą, slaptąsias spaustuves laikraščiui „Į laisvę“ ir kitiems leidiniams spausdinti.

1942 m. gegužės 23 d. gestapo vėl areštuotas, paleistas su sąlyga kas savaitę gestape registruotis. Naciams nepavykus Lietuvoje suorganizuoti SS bataliono, 1943 m. kovo 16 d. areštuotas ir su kitais įkaitais išvežtas į Štuthofo koncentracijos stovyklą. Frontui priartėjus, su kitais kaliniais 1945 m. sausio mėn. pabaigoje evakuotas, pateko į raudonarmiečių apsupimą. 1946 m. prasiveržė pro geležinę uždangą į Vakarus.

Vokietijoje studijavo, 1947 m. įsijungė į lietuvių studentų ir ateitininkų veiklą, atkūrė ateitininkų korporaciją „Grandis“. 1949 m. Karlsrujės universitete apgynė diplominį darbą. 1954–1955 m. Štutgarto universitete tęsė doktorantūros studijas.

1956 m. išvyko į JAV. Daug metų JAV automobilių koncerne „General Motors“ projektavo elektros bandymo stotis, radijo bangų kontrolės įrenginius kranams ir lokomotyvams. 1986 m. pastatė pirmąją Amerikoje kompiuteriais valdomą traukos motorų-generatorių bandymo stotį (EMG, La Grange, IL).

Aktyvus JAV lietuvių visuomeninėje, ypač ateitininkų, veikloje. LFBS (Lietuvių fronto bičiulių sambūrio) tarybos narys, VLIK’o valdybos vicepirmininkas. Bendradarbiavo išeivijos spaudoje, talkino „Lietuvių enciklopedijai“, suredagavo knygą „Juozas Urbšys. Atsiminimai“

Nuotraukoje – dr. Arūnas Bubnys
Dr. Arūnas BUBNYS, www.propatria.lt
Lygiai prieš šimtą metų, 1920-ųjų gegužės 26 dieną, gimė Pilypas Žukauskas-Narutis, vienas iš 1941 m. Birželio sukilimo organizatorių. Minėdami šią sukaktį, kviečiame susipažinti su jo gyvenimu ir darbais, kuriuos analizuoja vienas geriausių nacistinės okupacijos laikotarpio tyrinėtojų dr. Arūnas Bubnys.
Taip pat skaitykite
Antrasis pasaulinis karas, sovietinė ir nacistinė Lietuvos okupacijos esmingai nulėmė daugelio žmonių likimus. Būtent tokiose ribinėse ir dramatiškose situacijose išryškėja tikroji asmenybės esmė ir vertė, pasaulėžiūra, moralinės ir psichologinės savybės. Neišvengiamai ateina laikas, kai privalai apsispręsti – su kuo tu ir prieš ką. Ar bandysi priešintis blogiui, ar su juo nuolankiai susitaikysi, ar bandysi išsaugoti save, likdamas abejingas aplinkinių skausmui? Audringi laikai įsiveržė ir į Pilypo Žukausko-Naručio gyvenimą, bet jis nenorėjo plaukti pasroviui ir nuolankiai pasiduoti esamoms aplinkybėms, stengėsi aktyviai veikti prieš užklupusį blogį, rizikuodamas savo laisve ir gyvybe.
Pilypas Žukauskas-Narutis (1920-2014) gimė 1920 m. gegužės 26 d. Piatigorske, Stavropolio krašte, Sovietų Rusijos federacinėje respublikoje. Tėvai Pirmojo pasaulinio karo metu iš Lietuvos buvo pasitraukę į Rusiją ir atsidūrę Kaukaze . 1920 metais jis su tėvais grįžo į Lietuvą ir apsistojo Panevėžyje. Čia mažasis Pilypas praleido vaikystę. 1926 m. rudenį Panevėžyje pradėjo lankyti pradžios mokyklą, kurią baigęs nuo 1930 m. rugpjūčio 30 d. mokslą tęsė Panevėžio valstybinėje berniukų gimnazijoje. Mokydamasis gimnazijoje jis įstojo į skautus, 1933 m. tapo ateitininku, aktyviai dalyvavo jų veikloje.
1938 m. rugpjūčio 30 d. P. Žukauskas-Narutis baigė Panevėžio valstybinę berniukų gimnaziją ir rugsėjo 15 d. įstojo į VDU Technikos fakultetą Elektrotechnikos skyrių. Būdamas iš prigimties visuomeniškai aktyvus, pradėdamas studijas įstojo į studentų korporaciją Grandis. 1940-1941 m. jis buvo Studentų ateitininkų sąjungos (SAS) pirmininku. 1940 m. birželio 13 d. P. Žukauskas-Narutis vadovavo SAS eisenai Kaune pagerbiant Prezidentą Antaną Smetoną .
P. Žukauską-Narutį, kaip ir daugumą Lietuvos patriotų, labai paveikė 1940 m. birželio 15 d. prasidėjusi sovietinė okupacija. Apie sovietinių tankų pasirodymą Kauno Laisvės alėjoje vėliau jis prisiminė: „Gatvėse rinkosi komunistų ir žydų minios. Atrodo, kad jie buvo daug geriau negu mes kažkieno informuoti, nes atėjo pasiruošę, atėjo su gėlių puokštėmis. […] Matėsi aiškiai, kad jie (kažkas!) buvo gavęs iš kažkur potvarkius ne tik suruošti džiaugsmo manifestaciją, bet ir kokius plakatus rašyti.” . Lietuvoje pradėjo siautėti bolševikinis teroras ir įsigalėjo visuotinė baimė. 1940 m. rudens semestrui prasidedant, VDU vadovybė paskelbė, kad visos universitete veikiančios studentų korporacijos, sąjungos ir organizacijos uždaromos. Visą turtą ir vėliavas buvo įsakyta perduoti universiteto komjaunimo organizacijai.
Tokia buvo okupantų valia, su kuria nepanoro sutikti daugelis studentų. Kilo mintis 1940 m. lapkričio 1 d. – Vėlinių dieną pažymėti ypatingai, akcentuojant sovietinę okupaciją. „Po Vėlinių, taip vadinamos Studentų koalicijos atstovai (Jucevičius, Milvydas, Narutis, Valiulis, Vileišis, Vn.), tie patys kaip ir anksčiau, suėjome pasitarti”, – prisimena P. Žukauskas-Narutis . Taip pamažu formavosi studentų antisovietinio pasipriešinimo judėjimas, vėliau peraugęs į Lietuvių aktyvistų frontą (toliau LAF), kuriame labai reikšmingą vaidmenį suvaidino P. Žukauskas-Narutis. Jis prisimena: „1940 m. gruodžio mėnesį LAF pajudėjo tiek, kad jau ir aiškintis nebereikėjo. Esamoj Studentų koalicijoj, pavieniui kalbantis su atstovais, visos korporacijos pritarė ir lengvai apsijungė po nauja – LAF – skraiste, naujam dideliam uždaviniui: išnaudoti naujo ateinančio vokiečių – rusų karo galimybę ir mėginti atstatyti nepriklausomybę.”
Taip iš Studentų koalicijos kūrėsi nauja, vėliau peraugusi į LAF, antisovietinio pasipriešinimo pogrindinė organizacija. P. Žukauskas-Narutis pats rinko šiai organizacijai žmones, su kiekvienu asmeniškai kalbėjosi. Visi sutiko, kad saugumo sumetimais bendrų posėdžių nereikia. Apie savo pirmą pažintį su Leonu Prapuoleniu vėliau P. Žukauskas-Narutis prisiminė: „Jis jau buvo filisterių kategorijos. Atnaujinau su juo ryšį, turėtą nuo Klaipėdos laikų. Jis žinojo Studentų koaliciją ir koalicija jį pažinojo, jau nuo “aktyvistų” laikų koalicija jį rėmė. Per jį palaikiau ryšį su Vilniaus LAF štabu ir su užsieniu.”
1941 m. vasario pradžioje P. Žukauskas-Narutis pajuto, kad yra sekamas sovietinio saugumo. Jis pradėjo slapstytis, nenakvodavo namuose. Kadangi NKVD tuo metu Kaune ieškojo VDU studento Pilypo Žukausko, jis pasivadino Pilypu Naručiu ir šia pavarde įsigijo dokumentus. Nuo to laikotarpio jam taip ir liko bei tapo oficiali Naručio pavardė. Pora savaičių jis gyveno Vilniuje pas savo seserį Juliją. Čia jam slapstantis, iš Panevėžio gaunama žinią, kad NKVD-NKGB tėvų namuose darė kratą ir jo ieškojo.
Pagyvenęs pora savaičių pas seserį Vilniuje, P. Narutis grįžo į Kauną. 1941 m. balandžio viduryje iš Tauragės ligoninės per ten dirbančią seselę buvo gauta žinia, kad į ligoninę sovietiniai pasieniečiai pristatė žiauriai sužalotą žmogų (tai buvo LAF ryšininkas Mykolas Steponas Naujokaitis) ir įsakė padaryti viską, kad jis būtų atgaivintas. Retkarčiais atgaudamas sąmonę sužeistasis sugebėjo perduoti Berlyno LAF informaciją, kad vokiečiai karą pradėti ruošiasi gegužės 1 – 10 d. Gavus žinią apie numatomą karo pradžią, L. Prapuolenis išsikvietė į Kauną Vilniaus antisovietinio pogrindžio atstovus Lietuvos laikinosios vyriausybės (LLV) sudarymui. P. Narutis prisimena: „Taip paskubomis tariantis su atstovais iš Vilniaus (Vl. Nasevičius, dr. Pr. Padalis), Kaune buvo sudaryta Lietuvos laikinoji vyriausybė, kuri Vilniaus LAF štabo ir Kauno LAF štabo balandžio 22 d. buvo patvirtinta.” Taip besiruošiant karui ir sukilimui prabėgo keletas savaičių, bet karo vis nėra. P. Narutis: „Pagaliau gegužės viduryje prakalba L. Prapuolenis, kad Vilnius gavęs informaciją iš Škirpos: “Viskas atšaukta!” Esą, karas atidėtas dėl vokiečių armijų įklimpimo Balkanuose.” Ši nelaukta ir labai nemaloni žinia pogrindininkų buvo sutikta su liūdesiu.
Pagaliau 1941 m. birželio 15 d. P. Narutis iš L. Prapuolenio gauna informaciją, kad iš Berlyno LAF gautomis žiniomis, karas tarp vokiečių ir sovietų prasidės birželio 18-26 dienomis. Birželio 17 d. L. Prapuolenis dar kartą patikslina P. Naručiui, kad iš LAF vado K. Škirpos gauta žinia, jog karas tikrai prasidės tarp 18-26 birželio. Lietuvoje tuo metu nuotaika įtempta – prasidėjo masiniai žmonių trėmimai į Sibirą ir karo laukimas. P. Narutis: „Trėmimų iš Lietuvos į Sibirą dienomis visi žmonės degė neapykanta Maskvai ir rusams, ir, žinoma, visiems tiems parsidavėliams, kurie talkino.”
Birželio 19 d. P. Narutis sušaukė Kaune LAF organizacijos atstovų provincijoje specialų pasitarimą. Pasitarimas vyko VDU rūmuose, kuriuos saugojo Kauno LAF aktyvistai Bronius Stasiukaitis ir Antanas Šapalas. P. Narutis susirinkusius informavo apie turimą informaciją dėl karo pradžios ir susitarimą su Berlyno LAF dėl būtinų Tautinio Darbo Apsaugos (TDA) raidžių ant rankovių. Provincijos atstovams jis nurodė sekti Kauno radijo bei nelegalią LAF radiją trumpųjų bangų siųstuvą 30-33 metrų diapozone. Su Panevėžio LAF atstovu Juozu Juška buvo aptarta galimybė, jeigu prasidėjus karui fronto linija kuriam laikui stabtelėtu ties Kaunu, LAF štabą perkelti į Panevėžį. Tam net buvo numatytos patalpos – Amatų mokykla .
Paskutinius vakarus prieš karą P. Narutis leido kartu su L. Prapuoleniu slapstydamiesi nedideliame kambarėlyje Aleksoto pašlaitėje. Jis taip prisiminė karo pradžią: „Mano lovą papurto neaiškus stiprus trenksmas. Pasikartojantys trenksmai visiškai mane išbudina, kietai vos keletą valandų miegojusį. Vos, vos žaruoja. Tai birželio 22 d. rytas![…] Tai, ilgai spėliotas ir pramatytas, ir per ryšininkus įspėtas karas. Hitlerio – Stalino karas. […] Atsibudusiems namo šeimininkams pasakiau, kad karas prasidėjo, sukeldamas tuo juose nerimą, bet kartu ir suraminimą, nes sovietinės okupacijos galo visi laukė.”
1941 m. birželio 22 d. apie 10 val. ryto Kauno LAF vadovybė susirinko į pirmąjį dar slaptą viso štabo posėdį Žaliakalnyje infekcinėje ligoninėje, Aukštaičių g. 4. Posėdžio dalyvius saugojo prie durų stovintis civiliai apsirengęs atsargos jaunesnysis leitenantas Jonas Lukoševičius. Iki šiol štabo žmonės, saugumo sumetimais, net nežinojo visų jo narių. P. Narutis atvyko vienas iš pirmųjų. Vėliau jis prisiminė: „Pirmininkaujančio nerinkom, nei sekretoriaus nieks neprašė. Viskas dar slaptumo skraistėje. Ir sargybinis (ltn. Lukoševičius) normalus prie Senelių prieglaudos durų pastatytas, kad apsaugotų nuo netikėtumų, išorėje atrodė kaip sustiprinta apsauga. […] Tik lėktuvų puolamieji aliarmai skambėjo laikas nuo laiko, kurie pasidarė jau nebeįdomūs. […] Sirenos kaukia, bet Kauno radijas visai nemini, kad karas.” Po trumpo pasitarimo štabas nutarė sukilimą pradėti. P. Narutis patikslino visus ryšius ir slaptažodžius bei tolimesnę sukilimo eigą – visi užima savo sutartas pozicijas ir po poros valandų informuoja štabą apie padėtį vietoje. Pats P. Narutis lieka vietoje prie telefono ir imasi koordinuoti sukilėlių veiksmus.
Beje, reikėtų pastebėti, kad toks sukilimo veiksmų koordinavimas galėjo vykti ir vyko tik pirmosiomis sukilimo valandomis. Vėliau, prasidėjus ginkluotiems sukilėlių ir raudonarmiečių susirėmimas, jų veiksmų koordinavimas tapo nebeįmanomu. Apie 14 val. LAF štabą pasiekia ryšininkų informacija, kad sovietai ir lietuviškieji kolaborantai bėga ir sukilimo padalinių vadovai vietose prašo leidimo pradėti akciją – sukilimą. P. Narutis rašė: „Sušaukiu trumpam pasitarimui Stasiukaitį, Valiulį, Prapuolenį, ar trumpų bangų siųstuvui laikas pradėti transliaciją. Tai būtų pradžia viešojo sukilimo.[…] Aptarę ypatingą padėtį, nutarėme leisti R. Šatui transliacijas pradėti.“ Apie 15 val. šio radijo siųstuvo pradėtos transliacijos lietuvių rusų ir vokiečių kalbomis sukėlė didelį sąmyšį tarp raudonarmiečių ir sovietinių aktyvistų.
Reikia pažymėti, kad Centrinis Kauno LAF štabas, dar prieš karo ir sukilimo pradžią, buvo priėjęs išvados, kad svarbiau yra ne kova su Raudonąja armija, bet Kauno, kaip laikinosios Lietuvos sostinės, netikėtas ir staigus užėmimas, saugant žmones bei turtą, o po to – Lietuvos valstybės atkūrimo ir LLV per radiją paskelbimas. Kauno sukilėliai užėmė išeities pozicijas ir, gavę leidimą, pradėjo užiminėti numatytus svarbiausius miesto objektus. Atviros kovos su Raudonosios armijos daliniais menkai ginkluoti sukilėliai vengė. Birželio 22 d. pavakare, apie 17 val. iš Senamiesčio P. Narutis gavo džiugią žinią – Prezidentūroje panika, į automašinas kraunami daiktai, lietuviškieji kolaborantai ruošiasi sprukti pas savo šeimininkus į Maskvą. Jis Senamiesčio sukilėliams, įsitvirtinusiems I-oje milicijos nuovadoje Daukšos gatvėje, nurodo vykti į Prezidentūrą ir bandyti suimti lietuvių tautos išdaviką Justą Paleckį. Tačiau po kiek laiko paskambinęs sukilėlių grupės vadas atsargos leitenantas Stasys Jucevičius informavo, kad Prezidentūra užimta, o ją saugoję milicininkai prisijungė prie sukilėlių, bet, deja, Justas Paleckis spėjo pabėgti. Sukilėliams vienu metu net buvo kilusi mintis Centrinį Kauno LAF štabą perkelti į Prezidentūrą, bet vėliau jos atsisakyta. Kol kas buvo saugiau infekcinėje ligoninėje Žaliakalnyje.
Tos pačios dienos vėlų vakarą P. Narutis gavo džiugų pranešimą, kad sukilėliai užėmė Centrinį paštą bei Telefono-telegrafo pastatą Ožeškienės g. 10 ir nutraukė Raudonosios armijos dalinių, esančių Lietuvoje, visus ryšius, tame tarpe ir su Vyriausiąja karine vadovybe Maskvoje. Šios sukilėlių grupės vadas Juozas Rudokas raportavo: „Paštas, telefonas-telegrafas užimtas, LAF žinioje. Užvaldėme sovietų kariuomenės telefono-telegrafo centrinę: nutraukėme Maskvos ryšį su armijomis Suvalkijoje, Žemaitijoje ir Aukštaitijoje. Prieš išjungdami telefoną-telegrafą, rusiškai pranešėme sovietų karo komendantui Kaune ir R. Armijos štabui, kad „vokiečių desantas Kaune“- užima Pašto-telefono-telegrafo rūmus […].“ Tą faktą vėliau patvirtino netoli Panevėžio Žaliosios girioje RA Šiaurės Vakarų fronto štabo bunkeryje rasta štabo viršininko generolo Orlovo telefonograma Vyriausiosios Raudonosios armijos vadovybei Maskvoje: „Lietuviai partizanai sunaikino mūsų žemės ryšių tinklą (наземную связъ). Tik vos su nekuriomis divizijomis beturime ryšį. Visos divizijos traukiasi.“ Tai buvo didelis smūgis sovietiniams okupantams tiek Lietuvoje. Šie ryžtingi Kauno sukilėlių veiksmai, bei kilusi panika RA eilėse, nulėmė skubų ir netvarkingą sovietinės kariuomenės pasitraukimą iš Lietuvos. Tą patvirtina ir rusų istorikas Markas Soloninas savo knygoje „Birželio 22-ji, katastrofos anatomija“.
1941 m. birželio 23 d., paryčiais P. Narutis telefonu susisiekęs su būsimu LLV vadovu Juozu Ambrazevičiumi-Brazaičiu sužinojo, jog vokiečių kariuomenė sėkmingai žygiuoja pirmyn. Tuomet Centrinio Kauno LAF štabo vadovai, trumpai tarpusavyje pasitarę, nutarė skelbti per radijo Lietuvos nepriklausomybės atstatymą ir LLV sudėtį. Tuo pačiu Centrinis Kauno LAF štabas ruošėsi pasirodyti viešumoje, tapti oficialia organizacija. LAF turėjo LLV savo oficialų atstovą Leoną Prapuolenį bei neoficialų jo pavaduotoją – Pilypą Narutį .
Birželio 23 d. ryte sukilėliai iš Kauno NKVD kalėjimo Nr. 1 (buvęs KSD) pradėjo vaduoti ten užsilikusius ir išvengusius NKVD evakuacijos politinius kalinius, tarp kurių buvo ir nemažai žinomų Lietuvoje žmonių. Tą pačią birželio 23 d. sukilėliai įsiveržė ir į NKVD-NKGB paliktus, buvusius Lietuvos valstybės saugumo departamento (VSD) rūmus Laisvės alėjos ir Vytauto prospekto sankirtoje. Apie tai, ką 1941 m. birželio 24 d. ankstyvų rytą atvykęs į NKVD-NKGB būstinę Kaune išvydo žurnalistas Juozas Senkus, 1954 m. birželio 15 d., prisiekęs jis, papasakojo 1953 metais JAV įkurtam Kersteno komitetui (Kersten Commitee) komunistų agresijai tirti. J. Senkus patvirtino tą faktą, kad čekistai, žmogaus protu nesuvokiamais sadistiškais metodais tardė suimtuosius ir juos žvėriškai nukankindavo, tarsi jausdami tame pasitenkinimą .
Birželio 23 d. apie 10-11 val. sukilėliams, vadovaujamiems atsargos leitenanto Vinco Zinkevičiaus, pavyko įsilaužti į RA ginklų sandėlius Parodų paviljonuose Žaliakalnyje, Radastų gatvėje. Apimta panikos sovietų karinė vadovybė net nesugebėjo įsakyti padegti medinius paviljonus, kur buvo sukauptas didelis kiekis ginklų. Į sukilėlių rankas pateko daug šautuvų, kulkosvaidžių ir amunicijos, kurie greitosios pagalbos automobiliais buvo skubiai vežami į karštus sukilimo taškus. Kadangi ši vieta buvo netoliese Parodos ir Kipro Petrausko gatvėmis skubiai besitraukiančių raudonarmiečių kolonų ir kiekvienu momentu buvo galima tikėtis jų užpuolimo, tai reikėjo veikti itin atsargiai .
Pasibaigus sukilimui P. Narutis toliau dirbo, dabar jau legaliame, LAF štabe. Kurį laiką jis buvo štabo Organizacinio skyriaus viršininku. 1941 m. rugsėjo 15 d. P. Narutis kartu su 29-iais LAF ir LLV nariais, kitais žinomais Lietuvos visuomenės atstovais, pasirašė LAF parengtą Vokietijos fiureriui Adolfui Hitleriui ir Vokietijos vyriausiajam kariuomenės vadui generolui feldmaršalui Alfredui Valteriui fon Brauchičui protesto memorandumą „Apie Lietuvos būklę, vokiečių civilinei valdžiai Lietuvoje pradėjus veikti” .
1941 m. rugsėjo 26 d. naciams uždraudus LAF veiklą, P. Narutis perėjo darbuotis į 1941 m. rudenį susikūrusią antinacinę ir antisovietinę pogrindžio organizaciją Lietuvių frontą (LF). Čia toliau tęsė savo rezistencinę veiklą. 1942 m. birželio mėn. jis gestapo suimamas ir keletą savaičių tardomas. P. Narutis atlaikė tardymus, neišsidavė ir nieko neišdavė. Paleistas jis ir toliau tęsė savo rezistencinę veiklą. Gestapas jam pradėjo grasinti, siūlė jiems šnipinėti, stoti į vokiečių kariuomenę. Jis atsisakė. 1943 m. kovo 16 d. P. Narutis gestapo vėl buvo suimtas ir šį kartą kartu su kitais 45 žymiais lietuvių inteligentais ir visuomenės veikėjais išvežtas į Štuthofo koncentracijos stovyklą prie Dancigo (dabar Gdanskas). Čia būdamas jis užsikrėtė dėmėtąją šiltine, pateko į lagerio ligoninę. Kartu kalėjęs kunigas Stasys Yla vėliau prisiminė: „Netrukus grįžo iš ligoninės ir Pilypas Narutis. Grįžo gyvas lavonas – vieni kaulai, nušutę plaukai. Baisiausia buvo, kad jis atrodė kaip nebylys, vos žodį galįs pratarti. Lipniūnas (kartu kalėjęs kunigas Alfonsas Lipniūnas-aut.pastaba) norėjo pranešti motinai, kad jis dar gyvas. Klausė jo namų adreso, bet jis nežinojo, nebegalėjo atsiminti. Po poros mėnesių jis šiek tiek atsigavo. Ėmė ataugti plaukai, tačiau pasekmės liko – ėmė rodytis pirmieji džiovos ženklai.”
1945 m. pradžioje Rytų frontui artėjant prie Štuthofo, naciai pradėjo stovyklos kalinių evakuaciją. Laimingo atsitiktinumo dėka P. Narutis su grupe kalinių atsidūrė Noištate, Vakarų Vokietijoje, kur juos 1945 m. gegužės 3 d. apie 16 val. išlaisvino miestą užėmusi anglų kariuomenė. Išlaisvintus kalinius ėmė globoti Raudonojo Kryžiaus atstovai . P. Narutis atsidūrė Schoenblicko sanatorijoje, kur praleido keletą mėnesių, kol atgavo jėgas. Vėliau jis rašė savo likimo draugui kunigui S. Ylai, kuris taip pat buvo atsidūręs Vakarų sąjungininkų pusėje: „Jau praėjo du mėnesiai, kaip guliu. O gijimo rezultatai geri. Jau pradėjau vaikščioti ir grožėtis gamta.“
Pasveikęs ir sustiprėjęs Pilypas Narutis 1946-1949 m. tęsė studijas Technikos universitete Karlsruhe, Vakarų Vokietijoje. Universitete jis apgynė diplominį darbą ir įgijo inžinieriaus diplomą . Studijuodamas Vakarų Vokietijoje 1947 metais, jis kartu su bendraminčiais, atkūrė korporaciją Grandis. 1948-1949 m. buvo Lietuvių studentų sąjungos Vakarų Vokietijoje valdybos narys, 1949 metais – Karlsruhe lietuvių studentų sąjungos valdybos pirmininkas. Gyvendamas Vakarų Vokietijoje P. Narutis aktyviai dalyvavo Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto (VLIK) veikloje, padėjo palaikyti ryšius su antisovietinio pasipriešinimo dalyviais. Čia gyvendamas P. Narutis vedė Elvyrą Lukoševičiutę nuo 1945 metų mokytojavusią Hanau pabėgėlių stovyklos lietuvių mokykloje.
1950 m. gegužės 25 d. Gmiunde, Vakarų Vokietijoje Pilypui ir Elvyrai Naručiams gimė sūnus Vytas. 1954-1956 m. P. Narutis studijavo Štutgarto Technikos universitete. 1955 metais Flensburge, Vakarų Vokietijoje jis organizavo Politinių kalinių suvažiavimą. Tais pačiais metais lapkričio 23 d. Sindelfingene, Vakarų Vokietijoje gimė duktė Dainė. 1956 metais P. Narutis buvo vienas iš Europos ateitininkų ir katalikų veikėjų suvažiavimo Kionigšteine, Vakarų Vokietijoje rengėjų .
1956 m. P. Narutis su šeima emigravo į JAV. 1956-1959 m. jis dirbo Čikagoje, Ilinojaus valstijoje, JAV Sargent and Lundy Consulting bendrovėje. 1960-1961 m. P. Narutis gilino žinias Ilinojaus technologijos institute, Čikagoje ir įgijo elektrotechnikos magistro laipsnį. 1960-1962 m. jis dirbo Lapine Scientific bendrovės vyr. inžinieriumi. Aktyviai dalyvauja JAV lietuvių visuomeninėje veikloje. 1960 metais kartu su kitais atkūrė lietuvių Ateitininkų jaunių sąjungą. 1960-1961 m. – Moksleivių ateitininkų sąjungos pirmininkas, Lietuvių fronto bičiulių (LFB) tarybos narys, Čikagos skyriaus pirmininkas. 1960 m. spalio 7 d. Čikagoje gimė antroji dukra Rasa. 1962-1963 m. P. Narutis dirbo ITT Kellog bendrovės inžinieriumi projektuotoju. Nuo 1963 metų jis fondo „Į laisvę” vicepirmininkas. Nuo 1975 metų P. Narutis Lietuvos politinių kalinių sąjungos JAV pirmininkas, nuo 1987 m. – VLIK valdybos vicepirmininkas .
Gyvendamas JAV P. Narutis parašė ir 1994 metais išleido savo atsiminimų apie 1941 m. Birželio sukilimą knygos „Tautos sukilimas 1941” I-ą dalį, baigė rašyti II-ą. 1991 metais, jis JAV delegacijos sudėtyje (atstovavo VLIK ir ALT), dalyvavo Europos saugumo ir bendradarbiavimo konferencijoje Maskvoje. 1992 m. birželio 6 d. atvykęs į Lietuvą, P. Narutis Vilniuje suorganizavo ALT kilnojamąją parodą apie genocidą “Pažink savo priešą komunizmą”. Lietuvos Respublikos Seime susitiko su išlikusiais antisovietinio ir antinacinio pasipriešinimo dalyviais. 1995 m. P. Narutis atstovavo Lietuvos politiniams kaliniams Štuthofo koncentracijos lagerio 50-ųjų metinių minėjime Vokietijoje. Kai paskutiniojo XX amžiaus dešimtmečio viduryje Lietuvoje kilo diskusijos dėl kai kurių LAF atsišaukimų antisemitinio pobūdžio, P. Narutis 1996 m. balandžio 24 d. paskelbė notariškai patvirtintą pareiškimą tuo klausimu: „[…] Dabar atsiranda tokių, kurie mėgina niekinti sukilimą ir kovojusius prieš bolševikinį ir nacinį okupantą, apkaltindami net antisemitizmu. Primesti tai, ko LAF neplanavo ir nevykdė, niekinti už laisvę kovojusius, tai nesusivokimas arba Lietuvos priešų darbas. Lietuvių tauta, įsijungusi į sukilimą prieš 55 metus, ryžtingai kovojo už Lietuvos piliečių laisvę ir Nepriklausomybę“ .
Pažymėtina, kad 1997 m. lapkričio 26-30 d. jis Čikagoje buvo vienas iš organizatorių rengiant Pasaulio lietuvių X-jį Mokslo ir kūrybos simpoziumą. Jis buvo specialiųjų programų „1941 m. birželio sukilimas“ bei „Rezistencija 1940-1942 metais“ vadovas.
1999 metais P. Naručio žmona Elvyra Narutienė buvo apdovanota Popiežiaus Jono Pauliaus II medaliu Pro Ecclesia et Pontifice. 1999 m. rugpjūčio 17 d. P. Naručiui Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras suteikė kario savanorio vardą. 2000 metais Pilypas Narutis (Žukauskas) Popiežiaus Jono Pauliaus II buvo apdovanotas Šv. Grigaliaus Didžiojo ordinu . 2000 m. balandžio 3 d. Lietuvos Respublikos Prezidento dekretu P. Narutis apdovanotas Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medaliu. 2001 m. birželio 23 d. jis dalyvavo Kaune iškilmingai minint Birželio sukilimo 60-ąsias metines. 2002 m. gegužės 10 d. Lietuvos Respublikos Prezidento dekretu P. Narutis apdovanojamas Vyčio kryžiaus ordino Karininko kryžiumi . P. Narutis mirė 2014 m. birželio 7 d. sulaukęs garbingo 94 metų amžiaus.


Pilypas Žukauskas

Pilypas Žukauskas gimė Piatigorske, Stavropolio krašte, Rusijoje, kur tėvai buvo pasitraukę bėgdami nuo Pirmojo pasaulinio karo. 1920 m. šeima grįžo į Lietuvą, apsigyveno Panevėžyje. Mokėsi Panevėžio gimnazijoje, kurioje 1933 m. tapo ateitininku, o vėliau ir ateitininkų kuopos pirmininku. 1938 m. VDU Technikos fakultete pradėjo studijuoti elektrotechniką, 1938 m. įstojo į studentų technikų ateitininkų korporaciją „Grandis“.Mindaugas Bloznelis.Studentų technikų ateitininkų korporacija „Grandis“ Vėliau buvo išrinktas „Grandies“ valdybos nariu, 1940–1941 m. Studentų ateitininkų sąjungos (SAS) pirmininku, studentų koalicijos vadovu. Studentų koalicija buvo sukurta priešinantis tautininkų įtakai universitete, ją sudarė ateitininkai, varpininkai, socialistai, voldemarininkai, studentai skautai, ir dar kelios neutralios korporacijos. Iš Studentų koalicijos organizacijų vadovų buvo suformuota vadovybė, kurioje net 22 iš 32 narių (69 proc.) buvo ateitininkai.Dainius Noreika. 1941 m. Birželio sukilimas: fenomeno pažinimo ir vertinimo problemos Kauno LAF vadovaujantis centras pradėjo kurtis Kauno studentų korporacijų Studentų koalicijos pagrindu. Vienu aktyviausiu ateitininku ir „Grandies“ veikėju buvo Adolfas Damušis, šiai korporacijai priklausė Juozas Lukša-Daumantas ir jo brolis Jurgis Lukša.

1940 m. vasarą Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą, rudens semestro pradžioje visos studentų korporacijos uždarytos, jų veikla nutraukta. Visą turtą ir vėliavas okupantai įsakė perduoti komjaunimo organizacijai. Tačiau Studentų koalicijos veikla nelegaliai buvo tęsiama, jos vadovu liko Pilypas Žukauskas (slapyvardžiu Narutis). Narutis kartu su Adolfu Damušiu dalyvavo sudarant Laikinąją vyriausybę.


Pilypas Žukauskas

Pilypas Žukauskas gimė Piatigorske, Stavropolio krašte, Rusijoje, kur tėvai buvo pasitraukę bėgdami nuo Pirmojo pasaulinio karo. 1920 m. šeima grįžo į Lietuvą, apsigyveno Panevėžyje. Mokėsi Panevėžio gimnazijoje, kurioje 1933 m. tapo ateitininku, o vėliau ir ateitininkų kuopos pirmininku. 1938 m. VDU Technikos fakultete pradėjo studijuoti elektrotechniką, 1938 m. įstojo į studentų technikų ateitininkų korporaciją „Grandis“.Mindaugas Bloznelis.Studentų technikų ateitininkų korporacija „Grandis“ Vėliau buvo išrinktas „Grandies“ valdybos nariu, 1940–1941 m. Studentų ateitininkų sąjungos (SAS) pirmininku, studentų koalicijos vadovu. Studentų koalicija buvo sukurta priešinantis tautininkų įtakai universitete, ją sudarė ateitininkai, varpininkai, socialistai, voldemarininkai, studentai skautai, ir dar kelios neutralios korporacijos. Iš Studentų koalicijos organizacijų vadovų buvo suformuota vadovybė, kurioje net 22 iš 32 narių (69 proc.) buvo ateitininkai.Dainius Noreika. 1941 m. Birželio sukilimas: fenomeno pažinimo ir vertinimo problemos Kauno LAF vadovaujantis centras pradėjo kurtis Kauno studentų korporacijų Studentų koalicijos pagrindu. Vienu aktyviausiu ateitininku ir „Grandies“ veikėju buvo Adolfas Damušis, šiai korporacijai priklausė Juozas Lukša-Daumantas ir jo brolis Jurgis Lukša.

1940 m. vasarą Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą, rudens semestro pradžioje visos studentų korporacijos uždarytos, jų veikla nutraukta. Visą turtą ir vėliavas okupantai įsakė perduoti komjaunimo organizacijai. Tačiau Studentų koalicijos veikla nelegaliai buvo tęsiama, jos vadovu liko Pilypas Žukauskas (slapyvardžiu Narutis). Narutis kartu su Adolfu Damušiu dalyvavo sudarant Laikinąją vyriausybę.

Pilypas Žukauskas buvo vienas iš 1940 m. Vėlinių dienos paminėjimo-demonstracijos organizatorių. Jos metu Kauno kapinėse susirinko apie 5 tūkst. žmonių, kurie, protestuodami prieš okupaciją, giedojo tautines giesmes.Lietuvos gyventojų pasipriešinimas sovietinei okupacijai 1940–1941 metais Studentų koalicija laikui bėgant peraugo į LAF veiklą.A. Idzelis: istorikai dažnai nenaudoja visų šaltinių Sovietų okupantams suėmus ir ištrėmus tautos žiedą – Lietuvos karininkus, kareivius ir geriausius inteligentijos atstovus, reali dar nesunaikinta jėga liko studentija.Pilypas Žukauskas-Narutis. 1941-ųjų birželį prisimenant


Realybės šou

Realybės šou – interaktyvios televizijos programos, kuriose rodomos nesurežisuotos dramatiškos ir juokingos situacijos, fiksuojami realūs įvykiai, vietoj profesionalių aktorių dalyvauja paprasti žmonės.

thumb|Tik pilkuose plotuose nėra rengta „Didžiojo Brolio“ realybės šou versijų.

thumb|Realybės šou „Kelias į žvaigždes“ metu išleisto kompaktinio disko viršelis su centre matomu realybės šou logotipu.

 Vasil Kapkan. Kas gi, Dievo kūriny, tau yra?
 Ingrida Šepetytė. geriausieji ir blogiausieji TV realybės šou.
 Žygintas Pečiulis. Realybės šou: pragaras ar rojus?
 Medeina Čijauskaitė. Realybės šou: padariniai, kurių niekas nesapnavo.
 Kunigas R. Doveika: Realybės šou turi subrandinti jauną žmogų.

Ironiška, tačiau tokia tikroji tokių šou realybė. Dėl konfidencialumo sutarčių ši beprotybė sezonas po sezono išlaiko aukštus reitingus.
Vaughnas Alaine’as-Marshallas apie TV realybės šou: „Jie skatina bulvarinį mentalitetą, varžo intelekto plėtrą ir eina priešingu, degradavimo keliu. O pasaulis laukia nesulaukia atsakymų į esminius klausimus. Toks mūsų apatijos rezultatas“. K.Sneddonas
Australas Vaughnas Alaine’as-Marshallas baigė medicinos studijas, įgijo alternatyviosios medicinos gydytojo chiropraktiko diplomą ir daktaravęs keturias su puse dienos metė tai ir žadamą šešiaženklį atlygį. Jo vardas nuo šiol siejamas su „Überstar“, knyga, kuri Australijoje, JAV ir keliose Europos šalyse startavusi tik spalį jau nusitaikė į populiariausių knygų sąrašą.
„Aš nesu literatūrinė figūra, – žiūrėdamas į snūduriuojantį Atlanto vandenyną Lisabonos pašonėje kalba 27-erių preciziškai save puoselėjantis vyras, su kuriuo netikėčiausiomis aplinkybėmis keliauju po Europą, kur jis viešina savo pirmąją knygą. – Žodžiai galingi ir aš neneigiu jų svarbos, kalbinė konceptualizacija man įdomi, bet jeigu žodis tik registruoja įspūdį, tačiau jame nėra energijos –iš jų mažai naudos.
Štai kodėl man įtaką darė ne rašytojai, o tokios asmenybės kaip Jimi Hendrixas, Charlie Chaplinas, Elvis Presly, Van Goghas ir į juos panašūs.“
Ir vis dėlto jo balsas literatūros pasaulyje buvo išgirstas ir įvertintas. „Überstar“ skaitytojus pavergia įtraukiančiu pasakojimu, sąmojingu įžvalgumu, puikiai sukonstruota komedijos linija ir gilia emocija.
Veiksmas vyksta Australijoje, kur vienuolika vilties kupinų jaunuolių įžengia į televizijos realybės šou „Überstar“ pasaulį, tikėdamiesi sugauti savo sėkmės (o gal velnio) paukštę. Autorius skverbiasi į tamsiuosius industrijos, tūnančios iš reitingų, užkaborius ir narsto tuos, kurie peržengia savo galimybes, kad sukurtų žiūrimiausių žiūrimiausią. Atsiskleidžia pasaulis, kurį nutuokiame esant, tačiau nenorime to pripažinti.
Šlovės kaina?
Nugalėtojai ir aukos
„Neseniai Australijoje vienas pirmųjų „Idol“ (liet. „Dievaitis“, realybės šou, atsiradęs Didžiojoje Britanijoje ir išplitęs po visą pasaulį – aut. past.) dalyvių nušoko nuo pastato stogo – nusižudė. Apie tai sužinojome tik todėl, kad tai nutiko viešojoje erdvėje, ir spauda, žinoma, nepraleido tokios progos. Tačiau kas vyksta už uždarų durų – man ir tau yra terra incognita. Ironiška, tačiau tokia tikroji tokių šou realybė. Dėl konfidencialumo sutarčių ši beprotybė sezonas po sezono išlaiko aukštus reitingus“, – kalba Vaughnas.
Jis tikina, kad literatūrinis talentas nebuvo netikėtas nušvitimas: „Jeigu esi gana atidus – imi pastebėti siunčiamus ženklus.“ Vienas tokių buvo „Überstar“ istorija, kuri pati jį susirado. Nors nieko iš to susitikimo nesitikėjo, nueiti į jį kažkas tarsi timptelėjo: „Po trijų valandų ši idėja mane pavergė. Galiu nė kiek neperdėdamas prisipažinti – jeigu pasakotojo nebūčiau pažinojęs visą savo gyvenimą, tikimybės laipsnį būčiau gerokai pamažinęs.
Betgi ėmiausi tyrimo, o kai žinia apie tai pasklido, tapau ieškomas ir panašių istorijų daugėjo. Žmonės liejo sielos skausmą ir tenorėjo, kad bent kas įvertintų tai, ką jiems teko išgyventi. Visuomenė apie šį reiškinį žino tik tiek, kiek mato ekrane – todėl ir turėjau apie tai rašyti. Liūdniausia, kad prodiuseriai ignoruoja padarinius, nes patiems tenka verstis per galvą, kad ji išliktų „virš vandens“. „Überstar“ beda pirštu į ignoruojamas problemas.“ 2 psl.>>


Realybės šou


Tomas Sinickis

Tomas Sinickis (Tomaš Sinicki, g. 1982 m. gegužės 9 d. Vilniuje) – Lietuvos muzikantas, dainininkas ir dainų autorius.

Nuo 2003 iki 2008 metų – grupės „Gravel“ vokalistas, gitaristas ir pagrindinis dainų autorius. Kanale „MTV Lietuva” jis vedė jaunimo aktualijų pokalbių šou „MTV Oops…“. Su grupe išleido du albumus: „Pockets Full of Fun“ (2006) ir „Dirty Beauty“ (2008). „Gravel“ išsiskyrė 2008 metų balandį.http://www.delfi.lt/pramogos/muzika/gravel-nutraukia-veikla-ir-delfi-skaitytojams-dovanoja-albuma-atsisiusk.d?id=16525959 Paskutinis grupės albumas buvo nemokamai išdalintas naujienų portalo „Delfi“ skaitytojams. Nuo 2008-ųjų kelis kartus buvo skelbta apie Sinickio solinio albumo išleidimą.http://www.delfi.lt/pramogos/muzika/tsinickis-isleis-solini-albuma.d?id=20434042http://www.lrytas.lt/pramogos/muzika/i-scena-griztantis-t-sinickis-jei-b-vesaite-tapo-ukio-ministre-sioje-salyje-imanoma-viskas.htm

2015 m. spalio 2 d. buvo išleistas debiutinis Sinickio albumas pavadinimu „Mylimas vyras ir sūnus“.

2017 m. išleido penkių dainų albumą „Vilnius“.

2022 m. sausio 28 d. vedė M.A.M.A. 2021 apdovanojimus su Justė Arlauskaitė-Jazzu

2022 m. sausio 28 d. vedė M.A.M.A. 2021 apdovanojimus su Justė Arlauskaitė-Jazzu.

Pernai M.A.M.A transliacija buvo neįprasta, mat apdovanojimuose dalyvavo tik nominantai ir ribotas kiekis kviestinių svečių, nebuvo žiūrovų arenoje, tačiau šiemet bilietus į renginį galėjo įsigyti ir žiūrovai.
Kaip skelbė rengėjai, arenoje dirba medikai, visi šou dalyviai buvo testuojami. Organizatoriai pabrėžė, kad laikosi griežtų taisyklių, jog renginys įvyktų maksimaliai saugiai. Visi atvykusieji į apdovanojimus privalėjo dėvėti respiratorius.
Net 210 žmonių dirbo Kauno „Žalgirio“ arenoje, kurdami 11-ąją Lietuvos muzikos apdovanojimų M.A.M.A 2021 ceremoniją.
Muzikos apdovanojimai M.A.M.A šiais metais džiugino žiūrovus intriguojančia programa. Transliacijoje pasirodė didžiausių 2021 metų lietuviškų hitų atlikėjai, skambėjo „Kunigunda“, „Rugpjūtis“, „17“, „Vasara“ ir kitos populiariausios dainos.
Iš viso nugriaudėjo net 14 įspūdingų pasirodymų, kuriems buvo paruoštos specialios dekoracijos, pirotechnikos ugnys, kaskadininkų triukai ir choreografiniai pastatymai. Pasiruošimo darbai arenoje vyko visą savaitę.
Penktadienio vakarą pasaulinę premjerą pristatė Londone gyvenanti ir kurianti atlikėja Beatrich, naujausius savo kūrinius atliko Vidas Bareikis ir „8 Kambarys“, „Pikaso“, „The Roop“. Šventinį vakarą ant scenos iš naujo atgimė grupė „Dinamika“ su Irma Jurgelevičiūte.
Pasirodymus taip pat paruošė rokeriai „jauti”, Justinas Jarutis su Jessica Shy, Džordana Butkutė ir Donatas Montvydas, Evgenya Redko, Vaidas Baumila, „The Roop”, Austieja, FC Baseball.
Transliacija, kurią šįkart vedė Justė Arlauskaitė-Jazzu ir Tomas Sinickis, truko daugiau nei 3 valandas. Šou metu buvo išdalintos prestižinės M.A.M.A statulėlės už geriausius 2021 m. darbus.
Apdovanojimų akimirkos – galerijoje:
Renginį atidarė specialų muzikinį numerį paruošę vedėjai Justė Arlauskaitė-Jazzu ir Tomas Sinickis.
Pirmąją nominaciją – Metų proveržis – buvo pakviesta pristatyti čiuožėjų pora Allison Reed ir Saulius Ambrulevičius. Apdovanojimą šioje kategorijoje pelnė Gabrielė Vilkickytė. „Labai ironiška būti metų proveržiu per pandemiją, – atsiimdama statulėlę kalbėjo ji. – Jaučiuosi nusipelniusi šio apdovanojimo.“
Antrosios nominacijos – Metų koncertinė grupė / atlikėjai – laimėtoją paskelbė Modestas Pitrėnas. Šioje kategorijoje triumfavo Justinas Jarutis. „Noriu padėkoti kiekvienam iš jūsų, kurie ateinate į koncertus, klausote muzikos, mylite, vis dar esate kartu. Be jūsų visų, kurie perkate bilietus, renkatės klausyti, mūsų ir nebūtų“, – kalbėjo atlikėjas.
TAIP PAT SKAITYKITE: Justinas Jarutis ant raudonojo kilimo pirmąkart pozavo su širdies drauge Urte
Metų progresyviosios pop muzikos grupės / atlikėjų nominacijoje šįkart laimėjo Evgenya Redko. Tai pirmas kartas, kai minėtoje kategorijoje triumfuoja moteris. „Nesitikėjau gauti šio apdovanojimo, tai nepasirašiau kalbos“, – neslėpė ji ir padėkojo savo gerbėjams, komandai bei vyrui: „Jis mano didžiausias palaikytojas.“
Pergale Metų roko muzikos grupės nominacijoje džiaugėsi grupė „jauti“. „Kviečiame palaikyti lietuvišką roką. Mažiau blizgučių, daugiau šviesos“, – atsiimdami apdovanojimą sakė „jauti“.
Metų alternatyvios muzikos grupe paskelbta grupė „shishi“ „Alternatyva – tai galimybė rinktis. Jei gyvenime pasidaro nuobodu, visada galite rintis būtent alternatyvą“, – sakė grupės merginos.
Metų elektroninės muzikos atlikėja – Monikaze. Tiesa, atsiimti apdovanojimo į sceną ji neužlipo.
TAIP PAT SKAITYKITE: Monikaze atsiimti M.A.M.A statulėlės į sceną neužlipo: paaiškėjo priežastis
Metų hip-hop muzikos grupės / atlikėjų kategorijoje šįkart nuskilo grupei „8 Kambarys“. „Tikrai nesitikėjome, bet labai norime perduoti visiems, kurie buvo nominuoti, – reiškia, jūs tikrai buvote matomi. Tas svarbiausia – daryti savo muziką, daryti taip, kaip nori“, – kalbėjo „8 Kambarys“ ir padėkojo savo komandai bei gerbėjams.
Metų pop grupės / atlikėjų nominacijos laimėtoją buvo pakviesta paskelbti Lolita Zero. Šioje kategorijoje statulėlę gavo „Eurovizijoje“ Lietuvai pernai atstovavusi ir sėkmingai ten pasirodžiusi grupė „The Roop“. „Buvo labai įdomūs metai visiems. Mes džiaugiamės šiuo apdovanojimu nerealiai. Tai, ką pavyko padaryti su „Discoteque“ daina, labai mažai kam pavyko, arba dar niekam nepavyko. Tai yra įrodymas, kad Lietuva tikrai gali būti matoma ir padaryti labai daug pasaulyje. Manau, Lietuvos atlikėjai netgi gali išlipti iš M.A.M.A rėmų ir atsiimti „Grammy“, aš to labai linkiu“, – kalbėjo grupės lyderis Vaidotas Valiukevičius.
Paskelbti Metų tradicinės pop muzikos grupės / atlikėjų kategorijos laimėtojo ant scenos užlipo paskelbti Arūnas Valinskas. Statulėlę čia pelnė Inga Jankauskaitė. Tiesa, ji šiuo metu serga, tad atvykti negalėjo, bet linkėjimus perdavė vaizdo įrašu. „Labai apmaudu, kad dėl ligos negaliu su jumis dalinti švente. Esu dėkinga, dar labiau supratau, kokia galinga yra muzika“, – sakė Inga. Mamos apdovanojimą atsiėmė sūnus Kostas, kuris savanoriavo M.A.M.A apdovanojimuose.
Metų vaizdo klipu pripažintas grupės „The Roop“ klipas „Discoteque“. Vaidotas Valiukevičius nusprendė paraginti žinomus atlikėjus sėkmę bandyti „Eurovizijos“ atrankoje: „Tai nėra konkursas tik pradedantiems. Tikrai skatinu į „Euroviziją“ ateiti Jazzu, Jaručiui, dar kartą Baumilai.“
Metų kūriniu / daina tapo Vaido Baumilos hitas „Kunigunda“. Atsiimdamas statulėlę, jis prisiminė kūrinio atsiradimo aplinkybes.
Dar vienoje nominacijoje triumfavo Justinas Jarutis – jo albumas „Tavęs Manęs Savęs“ pripažintas Metų muzikos albumu. „Buvo labai gera būti nominuotam tarp tokių gerų albumų su tokiais gerais albumais“, – atsiimdamas apdovanojimą kalbėjo Justinas ir padėkojo visiems, prisidėjusiems prie jo albumo atsiradimo, taip pat ir savo mylimajai Urtei.
Justinas Jarutis pripažintas geriausiu ir dar vienoje, itin svarbioje kategorijoje – tapo Metų atlikėju. „Dar kartą noriu padėkoti visiems, kurie klauso, kurie eina su mumis, visai komandai. Meile, ačiū tau“, – susijaudinęs kartojo J.Jarutis.
TAIP PAT SKAITYKITE: Apdovanojimuose – N.Bieranco ir L.Griciaus bučinys: jo metu kamera greitai nusukta
Galiausiai paskelbti nominacijos Metų grupė laureatai. Jais vėl tapo grupė „The Roop“. „Suprantu, kad šie metai buvo tie, kai „The Roop“ buvo labai daug ir kai kur net per daug, bet pažadame nenuleisti rankų ir toliau skleisti gerą žinią“, – atsiėmęs statulėlę kalbėjo grupės lyderis Vaidotas Valiukevičius.
Buvo įteikta ir speciali statulėlė už nuopelnus lietuviškai muzikai – ji šįkart atiteko grupei „BIX“.
M.A.M.A 2021 apdovanojimų nominantai (nugalėtojai paryškinti):
Metų proveržis
- Angelou
- Gabrielė Vilkickytė
- „Kedrostuburas“
- Monikaze
- Vilius
Metų elektroninės muzikos grupė / atlikėjai
- „Five Rituals“
- „Fume“
- „Gardens of God“
- Monikaze
- Ten Walls
Metų pop grupė / atlikėjai
- Jazzu
- Jessica Shy
- Justinas Jarutis
- Vaidas Baumila
- „The Roop“
Metų alternatyvios muzikos grupė / atlikėjai
- „Arklio galia“
- „Kabloonak“
- Migloko
- „shishi“
- „Sraigės efektas“
Metų hip-hop muzikos grupė / atlikėjai
- Erkė
- Ironvytas
- „8 Kambarys“
- Niko Barisas
- OG Version
Metų tradicinės pop muzikos grupė / atlikėjai
- Inga Jankauskaitė
- „Pikaso“
- Saulius Prūsaitis
- „Superkoloritas“
- „The Ditties“
Metų progresyviosios pop muzikos grupė / atlikėjai
- Angelou
- Daiva
- Evgenya Redko
- Free Finga
- Migloko
Metų roko muzikos grupė / atlikėjai
- „Akli“
- Džordana Butkutė
- „Egomašina“
- „Flash Voyage“
- „jauti“
Metų grupė
- „Golden Parazyth“
- „jauti“
- „Saulės Kliošas“
- SEL
- „The Roop“
Metų koncertinė grupė / atlikėjai
- Andrius Mamontovas
- Inga Jankauskaitė
- Jazzu
- Justinas Jarutis
- SEL
Metų vaizdo klipas
- Evgenya Redko – „Vandenyne“
- Free Finga – „Atlanta“
- „Happyendless“ – „Paliekant žemę“
- Jazzu – „Vasara“
- „The Roop“ – „Discoteque“
Metų muzikos albumas
- Donny Montell – „1987“
- FC Baseball – „Vorai“
- Free Finga – „Dėmesio!“
- Inga Jankauskaitė – „Švyturys“
- Justinas Jarutis – „Tavęs Manęs Savęs“
Metų atlikėjas / atlikėja
- Andrius Mamontovas
- Daddy Was a Milkman
- FC Baseball
- Inga Jankauskaitė
- Justinas Jarutis
Metų kūrinys / daina
- Donny Montell ir Džordana Butkutė – „17“
- Jazzu – „Vasara“
- Justinas Jarutis ir Jessica Shy – „Rugpjūtis“
- Vaidas Baumila – „Kunigunda“
- „The Roop“ – „Discoteque“
Prieš ceremoniją nominantai ir kviestinės žvaigždės žengė raudonuoji kilimu, jo akimirkos – čia:


Tomas Sinickis


Tomas Sinickis

Nuo 2003 iki 2008 metų – grupės „Gravel“ vokalistas, gitaristas ir pagrindinis dainų autorius.


Tomas Sinickis

Nuo 2003 iki 2008 metų – grupės „Gravel“ vokalistas, gitaristas ir pagrindinis dainų autorius. Kanale „MTV Lietuva” jis vedė jaunimo aktualijų pokalbių šou „MTV Oops…“. Su grupe išleido du albumus: „Pockets Full of Fun“ (2006) ir „Dirty Beauty“ (2008). „Gravel“ išsiskyrė 2008 metų balandį.http://www.delfi.lt/pramogos/muzika/gravel-nutraukia-veikla-ir-delfi-skaitytojams-dovanoja-albuma-atsisiusk.d?id=16525959 Paskutinis grupės albumas buvo nemokamai išdalintas naujienų portalo „Delfi“ skaitytojams. Nuo 2008-ųjų kelis kartus buvo skelbta apie Sinickio solinio albumo išleidimą.http://www.delfi.lt/pramogos/muzika/tsinickis-isleis-solini-albuma.d?id=20434042http://www.lrytas.lt/pramogos/muzika/i-scena-griztantis-t-sinickis-jei-b-vesaite-tapo-ukio-ministre-sioje-salyje-imanoma-viskas.htm

2015 m. spalio 2 d. buvo išleistas debiutinis Sinickio albumas pavadinimu „Mylimas vyras ir sūnus“.

2017 m. išleido penkių dainų albumą „Vilnius“.


Tomas Sinickis

Metai Apdovanojimas Kategorija Kūrinys Rezultatas 2016 M.A.M.A. 2015 Metų atlikėjas  Metų roko grupė, atlikėjas, atlikėja  Metų albumas Mylimas Vyras Ir Sūnus  2018 M.A.M.A. 2017 Metų roko grupė, atlikėjas, atlikėja  Metų atlikėjas  Metų vaizdo klipas „Vilnius“

Apdovanojimai Metai Apdovanojimas Kategorija Kūrinys Rezultatas 2016 M.A.M.A.

Muzikiniai apdovanojimai M.A.M.A. 2017: paskelbti nugalėtojai
FOTOGALERIJA M.A.M.A.2017 apdovanojimai (28 nuotr.)
Penktadienio vakarą Kauno Žalgirio arenoje vyko muzikiniai apdovanojimai M.A.M.A. 2017.
[infogram id="3d9ad6ef-a856-4907-b055-c3a979fe69be" prefix="8A7" format="interactive" title="Copy: Global Lithuanian Leaders apdovanojimai"]
Iš visų kandidatų nugalėtojus išrinko 80 narių komisija.
Renginį, kurį vedė Mantas Katleris ir Mantas Stonkus, tiesiogiai transliavo televizija TV3 ir jos internetinė platforma play.tv3.lt.
Atšventę 6-ąjį gimtadienį ir pasikrovę naujų idėjų, 2018 metais sausio 26 dieną atsinaujinę apdovanojimai pasiruošę nustebinti visko mačiusią publiką inovatyviais sprendimais ir neįtikėtinais muzikiniais pasirodymais, dar prieš septintųjų apdovanojimų renginį skelbė organizatoriai.
Pasirinkite jus dominančias įmones ir temas asmeniniu naujienlaiškiu informuosime iškart, kai jos bus minimos Verslo žiniose, Sodros, Registrų centro ir kt. šaltiniuose.
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti
Prisijungti


1000 kilometrų lenktynės

thumb|250px|2007 m. lenktynių nugalėtojai, „Adampolis Racing Team“ komanda
thumb|250px|2006 m. lenktynių nugalėtojų – „Topo centro“ – ekipažas
thumb|250px|2006 m. lenktynių epizodas

„Aurum 1006 km powered by Hankook“ lenktynių festivalis – nuo 2000 m. kasmet rengiamos automobilių sporto žiedinės lenktynės laikinai įrengiamoje Palangos trasoje. Lenktynės yra ilgų distancijų oficialiai klasifikuojamos varžybos, įtrauktos į LASF sporto kalendorių. Tai jau tradicija tapęs didžiausias lenktynių festivalis Rytų Europoje, vykstantis Palangoje liepos viduryje.

Lenktynėse gali dalyvauti visi automobiliai, kurie yra ne greitesni, nei FIA GT3 (įskaitant GT3). Automobiliai skirstomi į klases pagal šių Lenktynių Techninius reikalavimus, remiantis FIA standartų reikalavimais. Nuo 2015 m. dalyvauti gali tik automobiliai su stogo konstrukcija. Nuo 2017 m. visi dalyviai važiuoja su vienodomis Hankook padangomis.

 GT – FIA GT3 automobiliai (257A str.), FIA R – GT automobiliai (256 str.) bei automobiliai, pagaminti pagal SRO „GT4 European Series“ techninius reikalavimus (su galiojančia arba pasibaigusia homologacija). Automobiliai, kurie atitinka GT klasės principus, bet nebuvo gaminami pagal FIA/SRO homologacijos reikalavimus, pavyzdžiui, kai paprastas automobilis perdaromas į serijinės gamybos sportinį automobilį į („Porsche“, „Ferrari“ ar kt.). Organizatorius gali suskirstyti automobilius į 2 arba 3 pogrupius (GT3, GT4 ir „ GT Open “), jei užsiregistravo būtinas atskirai klasifikacijai suformuoti automobilių skaičius.
 TCR – automobiliai, paruošti pagal „ TCR International Series “ reikalavimus ir atitinkantys „Aurum 1006 km Powered by Hankook“ lenktynių techninių reikalavimų priedus ir TCR ilgų nuotolių sąlygas.
 TC – kėbuliniai automobiliai; paruošti pagal FIA taisykles A – ir N – grupei (254 str. ir 255 str.), FIA taisykles R – grupėms (260, 260D ir 261 str.) ir šias taisykles TC klasei. TC klasė bus suskirstyta į pogrupius TC1 – TC4 pagal apskaičiuotą variklio darbinį tūrį.
 SP – specialūs automobiliai; automobiliai, kurie nepriskiriami jokiai kitai klasei ir rėminės konstrukcijos automobiliai. Elektriniai ir hibridiniai automobiliai gali startuoti tik pateikus specialų prašymą. Šis prašymas turi būti pateiktas organizatoriui ne vėliau kaip likus 3 mėnesiams iki lenktynių. SP klasės automobiliai bus suskirstyti į SP1 – SP3 ir SPE elektrinių / hibridinių automobilių pogrupius, apskaičiuojant variklio darbinį tūrį.
 D – dyzeliniai automobiliai; automobiliai su dyzeliniais varikliais.
 A3000 – iki 2018 m. (imtinai) egzistavusi grupė automobiliams iki 3l variklio kubatūros. Automobiliai virš 3l buvo priskiriami A3000+ klasei.

+Dalyvių skaičius pagal technines klases  2019https://speedhive.mylaps.com/Sessions/5483342 2020https://speedhive.mylaps.com/Sessions/5795341 2021https://speedhive.mylaps.com/Events/1885365GT Open546 GT34–1 GT423 TCR545 SP26–1 SP3–31 SP4–36 TC281– TC3555 TC4–35 TC5–12 325CUP––4 D512 Viso38274


1000 kilometrų lenktynės


1000 kilometrų lenktynės

Nugalėtojai absoliučiose įskaitose:
 Metai Komanda laimėtoja Automobilis Klasė Pilotai2021Circle K milesPLUS Racing TeamPorsche 911 GT3 Cup (991.2)GT OpenJulius Adomavičius, Jonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Ralf Aron2020Circle K milesPLUS Racing TeamPorsche 911 GT3 Cup (991.2)GT3/GT4Julius Adomavičius, Jonas Gelžinis, Oskaras Brazaitis, Ralf Aron2019Circle K milesPLUS Racing TeamPorsche 911 GT3 Cup (991) GT3/GT4Julius Adomavičius, Jonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Ralf Aron2018Palanga SPA Hotel by EMG MotorsportPorsche 911 GT3 Cup (991.2)GTSteve Vanbellingen, Nemunas Dagilis, Robertas Kupčikas2017Skuba DreamPorsche 911 GT3 Cup (997)GTJonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Egidijus Valeiša2016General Financing team PitlanePorsche 911 GT3 Cup (997)GTJonas Gelžinis, Benediktas Vanagas, Sebastiaan Bleekemolen2015Juta – KG GroupPorsche 911 GT3 Cup (991)GTJonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Tautvydas Barštys2014Liqui Moly Racing Team LithuaniaBMW E90 M3A3000+Jonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Edvinas Arkušauskas2013General Financing - AutopaslaugaPorsche 911 GT3 Cup S (997)GTBenediktas Vanagas, Nemunas Dagilis, Nerijus Dagilis 2012 Oktanas Racing (PAR) Porsche 911 GT3 Cup (997) GT Sun Moodley, Andrew Culbert, Manogh Maharaj 2011 Neiluva – Martin Sport Honda Civic Type-R A2000 Martynas Samuitis, Arūnas Granskas 2010 KS Motorsport (Belgija) BMW M3 Silhouette X1 Steve Vanbellingen, Ward Sluys, Benny Smets 2009 Snoras Client Team Ferrari F430 Challenge GT Jonas Gelžinis, Aleksey Vasiliev, Ilia Burenko 2008 Snoras Spyker Squadron Spyker C8 Spyder GT2R X1 Jonas Gelžinis, Ralf Kelleners, Peter Dumbreck, Alexey Vasilievhttps://racing.lt/lt/naujiena/pagerinti-ir-nepagerinti-2008-m-lenktyniu-rekordai 2007 Adampolis Racing Team 1 AGM Kit Car X1 Ramūnas Čapkauskas, Vidas Čebatavičiushttps://racing.lt/lt/naujiena/pergales-aidai-nugaletojus-pasivijo-norvegijojehttps://www.alfa.lt/straipsnis/138980 2006 Topo Centras Porsche 911 GT3 (996) A3000+ Jonas Gelžinis, Aurelijus Rusteika, Giedrius Tomas Jarmalavičius, Arūnas Bartusevičiushttps://racing.lt/lt/naujiena/iki-rekordo-pristigo-pusantros-minutes 2005 Oktanas-Snaigė Porsche 911 GT3 (996) A3000+ Egidijus Dapšas, Nemunas Dagilis, Nerijus Dagilishttps://racing.lt/lt/naujiena/1000-km-lenktynese-spindejo-ir-vsapranausko-talentas 2004 Los Patrankos-Printera Audi RS4 A3000+ Vytautas Venskūnas, Vygantas Simuntis, Linas Karlavičius, Aivaras Pyragiushttps://racing.lt/lt/naujiena/po-920-val-trukusios-kovos-tik-10-sek-persvara 2003 SK D.A.L Porsche 911 GT3 (996) A3000+ Vytautas Venskūnas, Alfredas Kudlahttps://racing.lt/lt/naujiena/n-marcenaite-atvere-langa-moterims-i-maratoniniu-lenktyniu-pasauli 2002 Lietuvos „Porsche“ klubas Porsche 993 Cup A3000+ Vladas Laurinavičius, Eugenijus Tumalevičius, Aurelijus Simaška, Nikita Kondrachinashttps://racing.lt/lt/naujiena/naujas-treciuju-1000-km-lenktyniu-vardas-ir-didejanti-ju-trauka 2001 Automodus Porsche 993 RSR - Vytautas Venskūnas, Alfredas Kudlahttps://racing.lt/lt/naujiena/antrosiose-1000-km-lenktynese-pasiektas-rekordas-issilaike-net-15-metu 2000 Lietuvos „Porsche“ klubas Porsche 993 ST virš 2000 Vytautas Venskūnas, Vladas Laurinavičius, Eugenijus Tumalevičiu

2005 Oktanas-Snaigė Porsche 911 GT3 (996) A3000+ Egidijus Dapšas, Nemunas Dagilis, Nerijus Dagilis 2004 Los Patrankos-Printera Audi RS4 A3000+ Vytautas Venskūnas, Vygantas Simuntis, Linas Karlavičius, Aivaras Pyragius 2003 SK D.A.L Porsche 911 GT3 (996) A3000+

2018-12-04
Daugeliui ištikimiausių „Aurum 1006 km lenktynių“, kitais metais pažymėsiančių savo 20-tį, gerbėjų ko gero bene labiausiai bus įsirėžusios šeštosios , 2005 m. įvykusios šios serijos varžybos. Ne todėl, kad tos lenktynės pasižymėjo itin dramatiška jų baigtimi ar neįtikėtinais įvykiais trasoje. Pirmąsyk renginio istorijoje ilgų nuotolių lenktynes organizuojančiai VšĮ „Promosportas“ motulė gamta pažėrė tiek ir tokių išbandymų, nuo kurių net juos atlaikius gerokai padaugėja žilų plaukų.
Kai naktis užklumpa vidurdienį
2005-ųjų liepos 31-ąją Palangoje vykusių „Horn Grand Prix 1003 km lenktynių“ dalyviams 10 valandų užtrukusiose varžybose teko kovoti ne tik su varžovais, bet ir su gamtos stichija. Kadangi ir iki tol Palangoje beveik kasmet lenktynininkus egzaminuodavo lietus, tai ir 2005-aisiais teisėjų chronometrams tiksint trečiąją lenktynių valandą prasidėjęs lietus nieko nei stebino, juolab, nei gąsdino.
Tačiau jau beveik įpusėjus renginiui dangų užklojo tiršti juodi debesys, kad niekaip negalėjai suvokti, kaip taip netikėtai didžiausiąjį mūsų šalies kurortą užklupo naktis... O netrukus prasidėjusi liūtis virto tikru uraganu – kaukdamas vėjas plėšė apsaugines juostas, vartė saugos barjerus ir net didžiausias palapines, o trasoje pasirodęs saugos automobilis lenktynių spartą sumažino iki minimumo.
Itin įspūdinga, tik ne organizatoriams, buvo didžiosios svečių palapinės griūtis. Vėjui beverčiant ją ant šono keletas drąsuolių dar bandė kibtis į statinio metalines konstrukcijas, tačiau išvydus, jog ir jie pakilę jau gana aukštai, o uraganas ir toliau tęsia savo pragaištingą darbą, gelbėtojams nieko neliko, kaip šokti žemėn.
Lenktynių partnerio UAB „Manukas“ atgabentos sunkiosios technikos pagalba pavyko vėl sutvarkyti audros apgadintas lenktynių trasos zonas bei ištempti jos prieigose užklimpusius aptarnavimo sunkvežimius ir automobilius.
Dėl užklupusios audros buvo sutrikęs ir elektros tiekimas, o didžiausia grėsmė iškilo planuotam grandioziniam renginio uždarymo koncertui ir nugalėtojų bei prizininkų pagerbimo ceremonijai.
Tačiau kai užklumpa didžiausi sunkumai, dar stipriau suglaudžiami pečiai. Klaipėdos ir Palangos merų Rimanto Taraškevičiaus ir Prano Žeimio iniciatyva buvo skubiai parūpintas galingas elektros generatorius, ir apdovanojimo ceremonija bei koncertas vyko sklandžiai, be jokių trikdžių.
Iki numatyto finišo – 10 kilometrų
Įprastą lenktynių scenarijų pakoregavus liūčiai ir uraganui, sportininkams nemenką trasos dalį teko važiuoti minimaliu greičiu, paskui saugos automobilius. Permerkti lietaus ištikimiausi sirgaliai spėliojo, jog šįsyk, pirmą kartą lenktynių istorijoje, sportininkams per 10 val. laiko limitą nepavyks nuvažiuoti visos 1003 km distancijos.
Juolab, kad būtent 2005 m. trasa buvo modifikuota, dėl ko greičiausias jos ratas kiek sulėtėjo. Greičiausiai - per 1 min 25,007 sek. (vidutinis greitis – 126,794 km/val.) vieną ratą kvalifikacijoje nuvažiavo greičio rekordą susigrąžinęs „Adampolio Mobil Racing Team” ekipos sportininkas Ramūnas Čapkauskas, vairavęs „AGM KIT Car”.
Taip ir atsitiko. Lenktynių laimėtojai pirmąkart buvo paskelbti išsekus 10 val. laiko limitui, pirmavusiai komandai įveikus 331 ratą iš 335 (993 km). O nugalėtojų taurę aukščiausiai kėlė pirmoji „Oktano-Snaigės“ komanda, kurios sportininkai Egidijus Dapšas ir broliai Nemunas ir Nerijus Dagiliai vairavo „Porsche Carrera 996-GT3“.
„Šiose lenktynėse man jau yra tekę džiaugtis ir antrąja, ir trečiąja vietomis, tačiau užkopus ant nugalėtojų pakylos aukščiausiojo laiptelio jausmas visai kitoks, - po pergalingo finišo lenktynių spaudos centre sakė E. Dapšas. - Laimėjome be didelių problemų - laiku papildėme kuro atsargas, lietui skirtų padangų turėjome pakankamai, o trasoje pavyko išvengti klaidų“. Tai buvo penktoji „Porsche“ automobilį vairavusių sportininkų pergalė.
Lada iššūkis „Porsche“
Netikėtumų kupinas lenktynes dar labiau pateisino antrąją absoliučios įskaitos vietą iškovoję svečiai iš Rusijos - „Maxmotor-Uljanovsk“ komandos atstovai Vitalijus Dudinas ir Vadimas Charlovas, vairavę „Lada Revolution“ automobilį ir nuo nugalėtojų atsilikę 13 ratų. Iki tol taip aukštai nebuvo pakilusi nė viena užsieniečių komanda. (Beje, 2005m. Palangoje lenktyniavo 37 ekipos iš Lietuvos, Latvijos, Suomijos ir Rusijos).
Antroji svečių iš Toljačio prizinė vieta sporto žinovų per daug nenustebino. Rusai dar anksti pavasarį „ALT 2005“ pademonstravo žiedinėms lenktynėms parengtą automobilį „Lada Revolution“, kurio techninės charakteristikos - iškalbingos. 1600 kub. cm darbo tūrio 16 vožtuvų atmosferinis variklis išvysto net 220 AG pajėgumą, kuris legendinėse „Le Mans“ lenktynėse startuojančius bolidus primenančią „Lada Revolution“ įgalina 100 km/val. greitį pasiekti jau per 4 sek.
Tai puikūs rodikliai, ypač turint omenyje, kad automobilio vairą Palangoje suko ir vienas tituluočiausių Rusijos žiedo meistrų – V. Dudinas, ne kartą triumfavęs nacionaliniuose čempionatuose bei daug pergalių parsivežęs iš garsiojo Niurburgringo.
Trečiąją vietą iškovojo 314 ratų įveikusi „Juta-Statoil tepalų“ komanda - Audrius ir Jonas Gelžiniai, Arūnas Bartusevičius ir Vytautas Švedas, vairavę „Audi A4“.
Neišblėsęs žvaigždžių spindesys
Pliaupusi liūtis neužgesino estrados ir pramogų pasaulio žvaigždžių spindesio, kuris šiose lenktynėse buvo itin pastebimas.
Jungtinėje TV3 ir „Topo centro“ komandoje visu ryškumu spindėjo jos narės –seksualiosios dainininkės Violetos Riaubiškytės žvaigždė, o dar didesnes žiūrovų simpatijas šiai ekipai kėlė skandalingojo provokatoriaus, TV3 laidos „Kyškis“ vedėjo Vytauto Šapranausko - DJ Momo - paskyrimas komandos vadovu.
„Neabejoju, kad vadovausiu gerai. Itin pasirūpinsiu mūsų žaviąja Violeta, kuriai iš paskos važiuos specialus automobilis su sūkurine vonia, o neseniai iš Tailando atvykęs masažo specialistas bus pasirengęs padaryti jai atpalaiduojantį masažą“,- nesikuklino DJ Momo. Tačiau kandžiajam V. Šapranauskui bene labiausiai patiko lenktynių trasa. Vienintelė tokia Lietuvoje, kurioje policija nebaudžia už greičio viršijimą...
Šapras ir šiose lenktynėse įrodė beesąs ne iš kelmo spirtas. Jo vadovaujama ekipa kartu su V. Riaubiškyte džiaugėsi septintąja bendrosios įskaitos vieta.
Prasčiau sekėsi „Kauno grūdų“ komandai, kurioje lenktyniavo dar vienas pramogų pasaulio ryklys Žilvinas Žvagulis, sudėjusiai ginklus dėl pakabos gedimo.
10 žurnalistų autoklubo delegatų
Kokių rezultatų galima tikėtis milžinišką ažiotažą sukeliančiose ir tuziną „Porsche“, „Audi RS“, BMW, „Volkswagen GTI“, :Subaru“ ir kitų greitų bolidų pritraukiančiose žiedinėse lenktynėse startuojant su beveik keturiskart mažiau „arklių“ turinčiu „Toyota Yaris“?
Tokį klausimą sau kėlė ir šiose lenktynėse ryžosi ieškoti atsakymo 10 populiariausių šalies dienraščių, žurnalų ir televizijos laidų automobilininkams kūrėjų, susibūrusių į dvi „Toyota – žurnalistų autoklubas“ komandas. O joms vadovavęs Arnas Paliukėnas, beje, tokią pat misiją atlikęs ir visose penkeriose iki tol vykusiose 1000 km lenktynėse ir ne vieną ekipą atvedęs iki prizininkų garbės pakylos, pasirinko „įpareigojančius“ startinius numerius – 69 ir 96…
„Be abejonės, neįstengsime konkuruoti su itin galingą techniką ir solidžius biudžetus turinčiomis komandomis. Tačiau esame įsitikinę, kad visos lenktynės gali baigtis pergale, jei sugebi įveikti savo baimes ir visus kompleksus, pažaboti užplūstančias emocijas, išvengti klaidų važiuodamas taip greitai, kaip tik leidžia automobilio techninės charakteristikos – esi nugalėtojas. Įveikti save visuomet sunkiausia“, – sakė tuometinis Lietuvos žurnalistų autoklubo prezidentas Valdas Juozas Vilūnas.
Žurnalistų autoklubo komandos pateisino ne tik kolegų lūkesčius. Su kukliu „Toyota Yaris“ pirmoji klubo komanda (Linas Butkus, Renaldas Gabartas, Mindaugas Grinius, Dainius Leonavičius ir Vitoldas Milius) džiaugėsi aukšta dešimtąja bendrosios įskaitos vieta, o antroji, kurioje lenktyniavo Stasys Grigaliūnas, Artūras Pakėnas, Andrejus Putilovas, Arūnas Volungevičius ir V.J. Vilūnas, tenkinosi 18-ta vieta.
Tai tik keletas ryškesnių epizodų iš įdomių, neeilinį puslapį lietuviškojo 1000 km maratono istorijoje palikusių 2005 m. „Horn Grand Prix 1003 km lenktynių“.


1000 kilometrų lenktynės

Nugalėtojai absoliučiose įskaitose:
 Metai Komanda laimėtoja Automobilis Klasė Pilotai2021Circle K milesPLUS Racing TeamPorsche 911 GT3 Cup (991.2)GT OpenJulius Adomavičius, Jonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Ralf Aron2020Circle K milesPLUS Racing TeamPorsche 911 GT3 Cup (991.2)GT3/GT4Julius Adomavičius, Jonas Gelžinis, Oskaras Brazaitis, Ralf Aron2019Circle K milesPLUS Racing TeamPorsche 911 GT3 Cup (991) GT3/GT4Julius Adomavičius, Jonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Ralf Aron2018Palanga SPA Hotel by EMG MotorsportPorsche 911 GT3 Cup (991.2)GTSteve Vanbellingen, Nemunas Dagilis, Robertas Kupčikas2017Skuba DreamPorsche 911 GT3 Cup (997)GTJonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Egidijus Valeiša2016General Financing team PitlanePorsche 911 GT3 Cup (997)GTJonas Gelžinis, Benediktas Vanagas, Sebastiaan Bleekemolen2015Juta – KG GroupPorsche 911 GT3 Cup (991)GTJonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Tautvydas Barštys2014Liqui Moly Racing Team LithuaniaBMW E90 M3A3000+Jonas Gelžinis, Ignas Gelžinis, Edvinas Arkušauskas2013General Financing - AutopaslaugaPorsche 911 GT3 Cup S (997)GTBenediktas Vanagas, Nemunas Dagilis, Nerijus Dagilis 2012 Oktanas Racing (PAR) Porsche 911 GT3 Cup (997) GT Sun Moodley, Andrew Culbert, Manogh Maharaj 2011 Neiluva – Martin Sport Honda Civic Type-R A2000 Martynas Samuitis, Arūnas Granskas 2010 KS Motorsport (Belgija) BMW M3 Silhouette X1 Steve Vanbellingen, Ward Sluys, Benny Smets 2009 Snoras Client Team Ferrari F430 Challenge GT


Sąrašas:Oskaro Koršunovo pastatytos pjesės

Oskaro Koršunovo pastatytos pjesės nuo 1990 m. iki šių dienų.

Oskaro Koršunovo pastatyti spektakliai:http://www.okt.lt/kurejai/oskaras-korsunovas/ OSKARAS KORŠUNOVAS, OKT, žiūrėta 2016-05-15
 Spektaklis  Autorius  Teatras  Premjera Aprašas Ten būti čia (Paūmėjimai)  Daniil Charms  Lietuvos muzikos akademija, Akademinis dramos teatras, Jaunimo teatras, Lietuva  1990 kovo 22 Būdamas 21-nerių O. Koršunovas pastatė spektaklį pagal Daniil'ą Kharsms'ą „Ten būti čia“ („Paūmėjimas“). Spektaklis kupinas juodo humoro ir fantastiškų idėjų, kurios neatitiko realybės.Vasinauskaitė The theatre of Oskaras Koršunovas, Baltos lankos, 2002, p 8. Spektaklio centre pastatytas pianinas buvo veiksmo epicentras. Scenoje vaidino penki aktoriai baltais marškiniais, juodais kostiumais su katiliukais ant galvos ir lazdomis rankoje, jie priminė Čarlio Čaplino įvaizdį.Ten pat p. 10. Režisierius kūrė siurrealias situacijas, taip išgaudamas paslaptingumo, gudrybės ir stebuklo elementus. „Ten būti čia“ spektaklyje žmogus buvo tapatinamas daiktui. Tai simbolizavo materializmo erą. Senė  Daniil Charms, Aleksandr Vvedenskij  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1992 gegužės 9 „Senė“ pastatytas pagal absurdo tematiką. Toks žanras tuo metu buvo ne tik retas, bet ir visada naujas. Šiame spektakle absurdu tampa viskas – pokalbiai, reakcijos, veiksmai.Daiva Šabasevičienė Oskaras Koršunovas, Lietuvos valstybinis akademinis dramos teatras, p. 54 Jelizaveta Bam  Daniil Charms  Parchemo miesto teatras, Vokietija  1993 Spektaklio „kertinis akmuo“ yra neįprastos vietos pasirinkimas – Lietuvos nacionalinio dramos teatro rūsys. „Jelizaveta Bam“ spektaklis pasakoja apie KGB laikus, kurių metu nebuvo galima pasitikėti net savo kaimynu. Netinkami pasisakymai buvo lydimi persekiojimų, nepagrįstų kaltinimų už tam tikrus nusikaltimus.http://www.teatras.lt/lt/spektakliai/daniil_charms_jelizaveta_bam/ „Daniil Charms. Jelizaveta Bam“, OKT, žiūrėta 2016-05-20 Spektaklyje gausu komedijos ir siaubo. Režisieriaus bandymas perteikti šią temą šiuolaikiniam žiūrovui, daugumos kritikų nuomonę, yra nepavykęs. Labas Sonia Nauji metai  Aleksandr Vvedenskij  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1994 kovo 17 Režisierius į šį spektaklį įtraukė nemažai jaunų aktorių, kurie atliko choro ir šokio partijas. Toks išbandymas aktoriams buvo nauja vaidybos maniera.Rasa Vasinauskaitė Laikinumo teatras, „Lietuvos kultūrų tyrimo institutas“, Vilnius, 2010, p. 110 Spektaklis buvo pavadintas dadaistine opera, kuri siekė išbudinti žiūrovus aršiu vaizdo ir garso antplūdžiu.Ten pat p. 122 Senė 2  Daniil Charms  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1994 gruodžio 7  „Senė 2“ 1994 metais buvo redaguojamas antrą kartą. Jame atsispindėjo vėlyvoji Charmso ir Vvedenskio kūrybos bruožai. Spektaklyje scenografas Žilvinas Kempinas sukūrė ypatingą atmosferą – veiksmas vyko aplink juodą dėžę-lagaminą-karstą-lovą“.Rasa Vasinauskaitė Laikinumo teatras, „Lietuvos kultūrų tyrimo institutas“, Vilnius, 2010, p.  108 Skrajojantis olandas  Richard Wagner  Lietuvos Nacionaliniame operos ir baleto teatras, Lietuva  1995  Opera pastatyta pagal Richardą Wagnerį, Lietuvos Nacionaliniame operos ir baleto teatre. P.S. Byla OK  Sigitas Parulskis  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1997 kovo 12  Spektaklį galima vadinti jaunųjų aktorių kartos iššūkiu. „P.S Byla OK“ Oskaras Koršunovas kartu su dramaturgu Sigitu Parulskiu, kompozitoriumi Gintaru Sodeika ir dailininku Žilvinu Kempinu pertvarkė tradicines dramos ir scenos taisykles. Spektaklis pasakojo apie 30-metį jaunuolį, kuris iš vienos politinės ir ideologinės sistemos perėjo į kitą.Rasa Vasinauskaitė Laikinumo teatras, „Lietuvos kultūrų tyrimo institutas“, Vilnius, 2010, p. 204 Spektaklio idėja kilo improvizuojant Oskaro Koršunovo kūrybinei grupei.Oskaras Koršunovas: „Mes išgyvenom istorinį lūžį“ (kalbėjosi R. Balevičiūtė), S. Parulskis, 3 pjesės, Vilnius TKIEC/ baltos lankos, 2006, p. 170–171. Roberto Zucco  Bernard-Marie Koltes  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1998 sausio 17  Vienas ryškiausių Oskaro Koršunovo spektaklių. Tai buvo paskutinis spektaklis pastatytas Akademiniame dramos teatre (dabartiniame Lietuvos Nacionaliniame dramos teatre). Kūrinys buvo tarsi atsakas E. Nekrošiaus „Hamletui“ – abiejuose spektakliuose vyrauja jauno žmogaus tragedija.Rasa Vasinauskaitė Laikinumo teatras, „Lietuvos kultūrų tyrimo institutas“, Vilnius, 2010, p.  294. Roberto Zucco vaidino aktorius Saulius Mykolaitis. Coco  Bernard-Marie Koltes  OKT, Nacionalinis operos ir baleto teatras, Lietuva  1998  Spektaklis pastatytas pagal B.-M. Koltes'ą. Vasarvidžio nakties sapnas  William Shakespeare  OKT, Lietuva  1999 spalio 17  Spektaklis pastatytas su minimaliomis priemonėmis: lenta, kuri atstoja scenografiją ir prabangius kostiumus. Režisieriui Oskarui Koršunovui svarbu, kad žiūrovas pasikliautų savo vaizduote.http://www.okt.lt/spektakliai/vasarvidzio-nakties-sapnas/ „Vasarvidžio nakties sapnas“, OKT, žiūrėta 2016-05-20 Vienos nakties susitikimas Goran Stefanovski  EU – Culture 2000, THEOREM, Švedijos institutas  2000 gegužės 23  Tai 30 minučių trunkantis spektaklis, kurio pagrindiniai veikėjai – Januolis ir prostitutė.http://www.okt.lt/spektakliai/vienos-nakties-susitikimas/ „Vienos nakties susitikimas“, OKT, žiūrėta 2016-05-20  Ugnies veidas  Marius von Mayenburg  OKT, Lietuva  2000 balandžio 27  Skirtingų kartų nesusišnekėjimas tampa tragedija ir degimu. Scenoje aktoriai vaidina šeimos gyvenimą be jokių apsimetinėjimų. Pjesės pagrindinė mintis – kartų konfliktas.http://www.okt.lt/spektakliai/ugnies-veidas/ „Ugnies veidas“, OKT, žiūrėta 2016-05-20  Meistras ir Margarita  Michailas Bulgakovas  OKT, Lietuva  2000 rugsėjo 17  Spektaklio premjera įvyko Avinjono festivalyje, sulaukė tarptautinės sėkmės. Pasak Sigitą Parulskį, spektaklis sukurtas remiantis „sapno sapne“ principu.http://www.teatras.lt/lt/spektakliai/michail_bulgakov_meistras_ir_margarita/  „Michail Bulgakov. Meistras ir Margarita“, Lietuvos nacionalinis dramos teatras, žiūrėta 2016-05-20 Vyrauja ryški vaidyba, erdvė puikiai pritaikyta, ženklų yra tiek kiek reikia atkurti pasakojimo laiką.http://www.okt.lt/spektakliai/meistras-ir-margarita/ „Meistras ir Margarita“, OKT, žiūrėta 2016-05-20  Mes ne pyragai  Daniil Charms, Aleksandr Vvedenskij  Oslo Nacionalinis dramos teatras, Norvegija  2001  Spektaklis pastatytas pagal rusų rašytojus Daniil Charms, Aleksandr Vvedenskij. Parazitai  Marius von Mayenburg  OKT, Lietuva  2001 rugsėjo 21  Spektaklis apie žmones (dvi jaunos poros ir vienišas senelis) ir jų santykius, kokie jie gali būti parazitiški. Į šio spektaklio premjerą buvo atvykęs pats pjesės autorius Marius von Mayenburg. Tai buvo pirmasis spektaklis Lietuvoje, kurį transliavo tiesiogiai per televiziją.http://okt.hosting1.5ci.lt/main.php3?menu_id=2&lang=l&sid=5&spauda=1&spid=6 Rūta Oginskaitė „Oskaro Koršunovo aktoriai tyrinėja, kas yra parazitai“, OKT, Mūzų malūnas,2001-09-25 Geismas  Sarah Kane  OKT, Lietuva  2002 sausio 18  Kartu režisavo Povilas Laurinkus. Oidipas karalius  Sofoklis  OKT, Lietuva  2002 birželio 26 Pasak teatro kritiko Valdo Vasiliausko tai reto grožio spektaklis, Vestos Grabšaitės ir Oskaro Koršunovo choreografija, puiki aktorių plastika. Muzika Gintaro Sodeikos. Žiema  Jon Fosse  Oslo nacionalinis dramos teatras, Norvegija  2003  2006 metais Lietuvoje Šv. Kotrynos bažnyčioje pagal šią pjesę buvo pastatyta kamerinė opera su Gintaru Sodeika.http://www.okt.lt/recenzijos/norvegu-ziema-lietuviska-vasara/ Daiva Tamošaitytė, „Norvegų žiema lietuvišką vasarą“, OKT, Literatūra ir menas, 2006-09-01 2014 metais spektaklis gastroliavo Teatro del Giglio, Luka, Italijoje. Apvalytieji  Sarah Kane  Stockholmo karališkasis dramos teatras, „Elverket“ scena, Švedija  2003  Lietuvoje premjera įvyko 2016 metais OKT, Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje. Įstabioji ir graudžioji Romeo ir Džuljetos istorija  William Shakespeare  OKT, Lietuva  2003 birželio 13  Spektaklio veiksmas vyksta Italijoje XX a. 6-7 dešimtmetyje. Spektaklyje sumoderninama Romeo ir Džuljetos istorija. Dviejų šeimų nesantaika vaizduojama kaip picų ir tešlos varžybos.http://www.okt.lt/recenzijos/istabioji-ir-graudzioji/ Rasa Vasinauskaitė „Įstabioji ir graudžioji“, OKT, 7 Meno dienos, 2003-10-31 Vienatvė dviese  Sigitas Parulskis  Caene, festivalyje „Les Boreales”, Lietuva  2003 lapkričio 22  Antroji premjera – 2004 m. spalio 24 d. Vilniuje, festivalyje “Gaida”. Šaltas vaikas  Marius von Mayenburg  Klaipėdos dramos teatras, Lietuva  2004 kovo 5  Šis spektaklis buvo pastatytas per mėnesį. Jame vaizduojama svetimėjanti visuomenė, netradicinė šeima, po kuria slepiasi nešvarūs savo vidumi žmonės. Scenografiją pasirinko pats režisierius - O. Koršunovas, tai sterilus baltomis plytelėmis išklotas kavinės tualetas.http://www.ve.lt/naujienos/kultura/kulturos-naujienos/saltas-vaikas-ziurovo-nesusilde-384300/ Rima Čeliauskaitė „"Šaltas vaikas" žiūrovo nesušildė“, Vakarų ekspresas, 2004-03-08 Cantio  Sharon Lynn Joyce  OKT, Lietuva  2004 gegužės 18  „Cantio“ – OKT ir „Münchener Biennale“ bendras projektas. Užsakovas – Miuncheno miestas, bendradarbiaujant su teatru „Bayerischen Staatsschauspiel“. Miestas  Jevgenij Griškovec  OKT, Lietuva  2005 vasario 20  Režisavo Saulius Mykolaitis, o jam padėjo Oskaras Koršunovas.  Tarelkino mirtis  Aleksandr Sukhovo-Kobylin  Maskvos teatras Et-cetera, Rusija  2005  Spektaklis apie psichologinius šalies iškrypimus, jos papročius ir tadicijas. http://eia.libis.lt:8080/archyvas/viesas/20110307051431/http://www.culture.lt/7md/?leid_id=656&kas=straipsnis&st_id=4089 Ignotas Tonkūnas  „"Tarelkino mirtis", arba Mimikrija Maskvoje“, LIBIS, 7 meno dienos,  nr. 656, 2005-04-08  Vaidinant auką  Broliai Presniakovai  OKT, Lietuva  2005 lapkričio 17  Tai buitiškai redukuota “Hamleto” parafrazė. http://www.okt.lt/recenzijos/opiumas-liaudziai-arba-lazdele-i-aki/ Rasa Vasinauskaitė „Opiumas liaudžiai, arba lazdele į akį“, OKT, 7 meno dienos, 2005-11-25 Kelyje į Damaską  August Strindberg  Oslo nacionalinis dramos teatras, Norvegija  2006  Lietuvoje premjera įvyko Klaipėdos dramos teatre 2007 kovo 6 d. Tai spektaklis apie pusamžį menininką, kuris patyręs kūrybinę krizę. Spektaklio veiksmas – tai klaidžiojimas po patologijos muziejų. http://www.menufaktura.lt/?m=1025&s=53908#gsc.tab=0 Šarūnė Trinkūnaitė „Saviieškos inferno“, Menų faktūra, 2007-03-09 Užburtoji fleita  W.A.Mozart  Turino operos teatras, Italija  2006  Opera. Užsispyrėlės sutramdymas  William Shakespeare  Comédie-Fran?aise, Paryžius, Prancūzija  2007  2010 metais šis spektaklis buvo rodomas Aleksandros teatre, Sankt Peterburge, Rusija. Tos akys  J.Fosse  Stavangeris, Norvegija  2008  Šis spektaklis gimė Oskaro Koršunovo ir Jono Fosse susitarimu - J. Fosse parašys šį spektaklį, bet jei jį režisuos O. Koršunovas. Šalia Stavangerio, Hundvogo pusiasalyje, prie pat jūros specialiai šiam projektui buvo pastatytas amfiteatras. Spektaklyje pokalbis vyksta tarp jauno vyro ir jaunos moters, o vėliau tarp seno vyro ir senos moters. Spektaklis truko pusantros valandos. http://eia.libis.lt:8080/archyvas/viesas/20110307044743/http://www.culture.lt/7md/?leid_id=813&kas=straipsnis&st_id=8628 Daiva Šabasevičienė „Gyvenimo ratas vandens ir dangaus fone“, LIBIS, 7 meno dienos, nr. 813, 2008-09-05 Hamletas  William Shakespeare  Tesalonikai, Makedonija, Stavangeris, Norvegija, Vilnius, Lietuva  2008  Williamo Shakespeare’o „Hamletas“ ir jo kūrybinis procesas atskleidė naują Oskaro Koršunovo biografijos etapą. Režisierius atrado naują aplinką – OKT studiją. Statant „Hamletą“ režisieriui ir aktoriams buvo svarbus pats procesas.http://www.okt.lt/kurejai/oskaras-korsunovas/  „Oskaras Koršunovas“, OKT, žiūrėta 2016-05-18 Meilės eleksyras  G.Donizetti  Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras, Lietuva  2008  Opera. Dugne  Maksimas Gorkis  Oslo nacionalinis teatras, Norvegija  2009  Lietuvoje premjera įvyko 2010 metais OKT. Sidabrinis ežeras  Kurt Weill  Teatras „Folkopera“, Stokholmas, Švedija  2010  Pagal režisierių Oskarą Koršunovą ši folkopera yra netradicinis sumanumas. Operos siužetas primeną naivią pasaką -  policininkas nušauna alkaną žmogų, kuris valgė ananasą, ir jausdamas kaltę išeina iš tarnybos. Policininkas laimi loterijoje ir nusipirkęs pilį, joje rūpinasi vagimi.http://www.menufaktura.lt/?m=3391&s=63574#gsc.tab=0 Alma Braškytė „Apie laiką ir asmeninę atsakomybę“, Menų faktūra, 2010-03-22 Tartiufas  Moljeras  Orhuso miesto teatras, Danija  2011 O. Koršunovo „Tartiufas“ šiuolaikiškas, savito stiliaus; režisierius puikiai derina naujoviškus elementus su klasikiniais, – pavyzdžiui, repas bei hip-hopas persipina su barokine muzika, o klasikinių, Versalio gyvatvores primenančių griežtų linijų labirintinėje scenografijoje įterpta Philipo Starcko kėdė.http://www.delfi.lt/veidai/kultura/okorsunovas-tartiufas-butu-labai-aktualus-lietuvoje-kuri-tiesiog-persisunkusi-tartiufizmu.d?id=44119065 „O.Koršunovas: „Tartiufas“ būtų labai aktualus Lietuvoje, kuri tiesiog persisunkusi tartiufizmu“, delfi.lt, 2011-04-07 Miranda  William Shakespeare  OKT, Lietuva  2011  Šis spektaklis gastroliavio 2015 metais Graikijoje, teatre „Poreia“, Atėnai. „Miranda“ yra inscenizacija pagal Williamo Shakespeare’o „Audrą“ ir kitus jo kūrinius. „Mirandoje“ pasakojama apie absurdišką kovą dėl valdžios. Vaizduojamas žmogus nepritapęs prie vyraujančios sistemos, kalinamas savo paties pasaulyje.http://menufaktura.lt/index.php/print/print.php?m=3391&s=64393#gsc.tab=0  Miroslaw Baran „Sala rytuose. Nuostabus Oskaro Koršunovo spektaklis“, Menų faktūra, trojmiasto.gazeta.pl, 2011-08-05 Režisierius atsisako žaismingumo elementų, bet sutelkia dėmesį į žmones ir jų išgyvenimus. Protarpiais pasakojimas pasidaro lyriškas, tragiškas, komiškas.http://menufaktura.lt/index.php/print/print.php?m=3391&s=64393#gsc.tab=0  Matylda Sielska „Pavergtas protas (Miranda)“, Menų faktūra, e-splot.pl, 2011-08-18 Išvarymas  Marius Ivaškevičius  Lietuvos nacionalinis dramos teatras, Lietuva  2011  2014 metais šis spektaklis pasirodė Latvijoje Rygos “Dailes” teatre. Peras Giuntas  Henrik Ibsen  Oslo nacionalinis teatras, Norvegija  2012 „Peras Giuntas“ – dažniausiai statoma norvegų poetinė drama pasaulyje. Ji atspindi norvegų pasaulėjautos ir pasaulėžiūros sandarą, o Ibseno biografijos ir kūrybos tyrinėtojai vadina ją autobiografine drama, nepaisant gausybės čia veikiančių fantastiškų ir pasakiškų herojų. Dramos struktūra nutolusi nuo tradicinio linijinio pasakojimo, kur scenos logiškai išplaukia viena iš kitos.http://www.lteatras.lt/lt/2012-2013/pasaulyje/137-likimo-kelione-pero-giunto-laivu Helmutas Šabasevičius „Likimo kelionė Pero Giunto laivu“, Lietuvos teatras, žiūrėta 2016-05-26 Katedra  Justinas Marcinkevičius  Lietuvos nacionalinis dramos teatras, Lietuva  2012 J. Marcinkevičius „Katedra“ – tai garsiojo architekto Lauryno Stuokos-Gucevičiaus istorija. Pjesėje apmąstomas Lietuvos valstybės susidarymo ir suvienijimo etapas, architekto kūrėjo ir tarnavimo bažnyčiai santykis. Akivaizdu, jog režisierius labiau susikoncentravo į tai, kas jam pačiam aktualu – į Lauryno kaip menininko, maištininko temą. Lietuviškumo, meilės istorijos su Ieva-Terese temos nustumiamos į antrą planą.http://www.g-taskas.lt/ispudziai-is-o-korsunovo-premjeros-katedra/ Jurga Mandrijauskaitė „Įspūdžiai iš O. Koršunovo premjeros "Katedra"“, g-taškas.lt, žiūrėta 2016-05-26 Paskutinė Krepo juosta  Samuel Beckett  OKT, Lietuva  2013 gegužės 30

  Šio kūrinio idėją Oskaras Koršunovas kartu su kino ir televizijos aktoriumi Juozu Budraičiu brandino dvidešimt metų. Spektaklis pastatytas pagal airių dramaturgo Samuelio Becketto pjesę "Paskutinė Krepo juosta".http://www.okt.lt/spektakliai/paskutine-krepo-juosta/ „Paskutinė krepo juosta“, OKT, žiūrėta 2016-05-26 Žuvėdra  Antonas Čechovas  OKT, Lietuva  2013 „Tai yra labai gera pjesė eksperimentuoti. Nuo pat pradžių ji buvo pasmerkta paieškoms. „Žuvėdroje“ tęsiame temas, kurios yra „Hamlete“, „Dugne“: šiuolaikinis teatras, šiuolaikinis aktorius, šiuolaikinis žiūrovas. „Žuvėdra“ – tai tarsi trečioji triptiko dalis. Visas šias dalis jungia ypatingas dėmesys aktoriams....<>"- teigia O. Koršunovashttp://www.okt.lt/spektakliai/zuvedra/ „Žuvėdra“, OKT, žiūrėta 2016-05-26 Fidelijas  Liudvikas van Bethovenas  Bergeno nacionalinė opera, Norvegija  2013  Lietuvoje Lietuvos nacionaliniame operos ir baleto teatre ši opera buvo rodoma 2015 metais. Prarastas laikas  Marcel Proust  Festivalis „Gaida“, Lietuva  2013 Tai muzikinis spektaklis, pastatytas pagal Prancūzų rašytojo Marcelio Prousto romanus. Muziką spektakliui kūrė lietuvių kompozitoriai. Kankinys  Marius von Mayenburg  Lietuvos nacionalinis dramos teatras, Lietuva  2015 Spektaklis „Kankinys“ pastatytas pagal Marius von Mayenburg pjesę atskleidžia visuomenės ir jauno žmogaus santykį su religija. „Kankinio“ centre yra jaunas religingas vaikinas Benjaminas, kuris atėjęs į mokyklą pradeda cituoti Biblijos raštus.  Šiame spektaklyje O. Koršunovas žaidžia su aktoriais – pasirenka tiek jaunosios, tiek senosios kartos atstovus ir stebi, kas iš to išeis. Skiriamasis Oskaro Koršunovo bruožas, kuris galbūt padėjo lengviau perteikti žiūrovams religijos ir kitų socialinių problemų temą pjesėje yra humoras. Šiame spektaklyje buvo atskleista daug šiuolaikinės visuomenės socialinių problemų pavyzdžiui tokių kaip seksualinės mažumos, antisemitizmas.http://www.menufaktura.lt/?m=1025&s=61055#gsc.tab=0 Kamilė Žičkytė „Religija scenoje: kas tampa kankiniu?“, Menų faktūra, 2015-03-13 Mūsų klasė  Tadeusz Słobodzianek  Nacionalinis teatras, Oslas, Norvegija  2015 Spektaklyje „Mūsų klasė“ parodoma, kaip kintančios ideologijos veikia artimus žmones: kartu augę, mokęsi, dainavę, šokę, mylėję vieni kitus, jie tampa vienas kito išdavikais, kankintojais, budeliais, žudikais ir toliau gyvena, vis kitaip vertindami savo bendrą praeitį.http://kultura.lrytas.lt/scena/o-korsunovo-musu-klase-osle-teismas-rauda-pranasyste.htm Rūta Oginskaitė „O.Koršunovo „Mūsų klasė“ Osle. Teismas, rauda, pranašystė“, Lietuvosrytas.lt, 2015-09-10 Apvalytieji  Sarah Kane  OKT / Vilniaus miesto teatras, Lietuvos muzikos ir teatro akademija, Lietuva  2016 sausio 25 „Būti įsimylėjus – tai lyg būti Aušvice“ – tokia Rolando Barthes‘o frazė paskatino britų dramaturgę Sarah Kane parašyti dramą „Apvalytieji“. Režisierius Oskaras Koršunovas OKT studijoje su aktoriumi Dariumi Meškausku ir jauniausia savo aktorių grupe pristatė spektaklį pagal tragiškai gyvenimą sustabdžiusios rašytojos kūrinį.http://www.okt.lt/spektakliai/premjera-apvalytieji/ „Apvalytieji“, OKT, žiūrėta 2016-05-2


Oskaro Koršunovo pastatyti spektakliai:http://www.okt.lt/kurejai/oskaras-korsunovas/ OSKARAS KORŠUNOVAS, OKT, žiūrėta 2016-05-15
 Spektaklis  Autorius  Teatras  Premjera Aprašas Ten būti čia (Paūmėjimai)  Daniil Charms  Lietuvos muzikos akademija, Akademinis dramos teatras, Jaunimo teatras, Lietuva  1990 kovo 22 Būdamas 21-nerių O. Koršunovas pastatė spektaklį pagal Daniil'ą Kharsms'ą „Ten būti čia“ („Paūmėjimas“). Spektaklis kupinas juodo humoro ir fantastiškų idėjų, kurios neatitiko realybės.Vasinauskaitė The theatre of Oskaras Koršunovas, Baltos lankos, 2002, p 8. Spektaklio centre pastatytas pianinas buvo veiksmo epicentras. Scenoje vaidino penki aktoriai baltais marškiniais, juodais kostiumais su katiliukais ant galvos ir lazdomis rankoje, jie priminė Čarlio Čaplino įvaizdį.Ten pat p. 10. Režisierius kūrė siurrealias situacijas, taip išgaudamas paslaptingumo, gudrybės ir stebuklo elementus. „Ten būti čia“ spektaklyje žmogus buvo tapatinamas daiktui. Tai simbolizavo materializmo erą. Senė  Daniil Charms, Aleksandr Vvedenskij  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1992 gegužės 9 „Senė“ pastatytas pagal absurdo tematiką. Toks žanras tuo metu buvo ne tik retas, bet ir visada naujas. Šiame spektakle absurdu tampa viskas – pokalbiai, reakcijos, veiksmai.Daiva Šabasevičienė Oskaras Koršunovas, Lietuvos valstybinis akademinis dramos teatras, p. 54 Jelizaveta Bam  Daniil Charms  Parchemo miesto teatras, Vokietija  1993 Spektaklio „kertinis akmuo“ yra neįprastos vietos pasirinkimas – Lietuvos nacionalinio dramos teatro rūsys. „Jelizaveta Bam“ spektaklis pasakoja apie KGB laikus, kurių metu nebuvo galima pasitikėti net savo kaimynu. Netinkami pasisakymai buvo lydimi persekiojimų, nepagrįstų kaltinimų už tam tikrus nusikaltimus.http://www.teatras.lt/lt/spektakliai/daniil_charms_jelizaveta_bam/ „Daniil Charms. Jelizaveta Bam“, OKT, žiūrėta 2016-05-20 Spektaklyje gausu komedijos ir siaubo. Režisieriaus bandymas perteikti šią temą šiuolaikiniam žiūrovui, daugumos kritikų nuomonę, yra nepavykęs. Labas Sonia Nauji metai  Aleksandr Vvedenskij  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1994 kovo 17 Režisierius į šį spektaklį įtraukė nemažai jaunų aktorių, kurie atliko choro ir šokio partijas. Toks išbandymas aktoriams buvo nauja vaidybos maniera.Rasa Vasinauskaitė Laikinumo teatras, „Lietuvos kultūrų tyrimo institutas“, Vilnius, 2010, p. 110 Spektaklis buvo pavadintas dadaistine opera, kuri siekė išbudinti žiūrovus aršiu vaizdo ir garso antplūdžiu.Ten pat p. 122 Senė 2  Daniil Charms  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1994 gruodžio 7  „Senė 2“ 1994 metais buvo redaguojamas antrą kartą. Jame atsispindėjo vėlyvoji Charmso ir Vvedenskio kūrybos bruožai. Spektaklyje scenografas Žilvinas Kempinas sukūrė ypatingą atmosferą – veiksmas vyko aplink juodą dėžę-lagaminą-karstą-lovą“.Rasa Vasinauskaitė Laikinumo teatras, „Lietuvos kultūrų tyrimo institutas“, Vilnius, 2010, p.  108 Skrajojantis olandas  Richard Wagner  Lietuvos Nacionaliniame operos ir baleto teatras, Lietuva  1995  Opera pastatyta pagal Richardą Wagnerį, Lietuvos Nacionaliniame operos ir baleto teatre. P.S. Byla OK  Sigitas Parulskis  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1997 kovo 12  Spektaklį galima vadinti jaunųjų aktorių kartos iššūkiu. „P.S Byla OK“ Oskaras Koršunovas kartu su dramaturgu Sigitu Parulskiu, kompozitoriumi Gintaru Sodeika ir dailininku Žilvinu Kempinu pertvarkė tradicines dramos ir scenos taisykles. Spektaklis pasakojo apie 30-metį jaunuolį, kuris iš vienos politinės ir ideologinės sistemos perėjo į kitą.Rasa Vasinauskaitė Laikinumo teatras, „Lietuvos kultūrų tyrimo institutas“, Vilnius, 2010, p. 204 Spektaklio idėja kilo improvizuojant Oskaro Koršunovo kūrybinei grupei.Oskaras Koršunovas: „Mes išgyvenom istorinį lūžį“ (kalbėjosi R. Balevičiūtė), S. Parulskis, 3 pjesės, Vilnius TKIEC/ baltos lankos, 2006, p. 170–171. Roberto Zucco  Bernard-Marie Koltes  Akademinis dramos teatras, Lietuva  1998 sausio 17  Vienas ryškiausių Oskaro Koršunovo spektaklių. Tai buvo paskutinis spektaklis pastatytas Akademiniame dramos teatre (dabartiniame Lietuvos Nacionaliniame dramos teatre). Kūrinys buvo tarsi atsakas E. Nekrošiaus „Hamletui“ – abiejuose spektakliuose vyrauja jauno žmogaus tragedija.Rasa Vasinauskaitė Laikinumo teatras, „Lietuvos kultūrų tyrimo institutas“, Vilnius, 2010, p.  294. Roberto Zucco vaidino aktorius Saulius Mykolaitis. Coco  Bernard-Marie Koltes  OKT, Nacionalinis operos ir baleto teatras, Lietuva  1998  Spektaklis pastatytas pagal B.-M. Koltes'ą. Vasarvidžio nakties sapnas  William Shakespeare  OKT, Lietuva  1999 spalio 17  Spektaklis pastatytas su minimaliomis priemonėmis: lenta, kuri atstoja scenografiją ir prabangius kostiumus. Režisieriui Oskarui Koršunovui svarbu, kad žiūrovas pasikliautų savo vaizduote.http://www.okt.lt/spektakliai/vasarvidzio-nakties-sapnas/ „Vasarvidžio nakties sapnas“, OKT, žiūrėta 2016-05-20 Vienos nakties susitikimas Goran Stefanovski  EU – Culture 2000, THEOREM, Švedijos institutas  2000 gegužės 23  Tai 30 minučių trunkantis spektaklis, kurio pagrindiniai veikėjai – Januolis ir prostitutė.http://www.okt.lt/spektakliai/vienos-nakties-susitikimas/ „Vienos nakties susitikimas“, OKT, žiūrėta 2016-05-20  Ugnies veidas  Marius von Mayenburg  OKT, Lietuva  2000 balandžio 27  Skirtingų kartų nesusišnekėjimas tampa tragedija ir degimu. Scenoje aktoriai vaidina šeimos gyvenimą be jokių apsimetinėjimų. Pjesės pagrindinė mintis – kartų konfliktas.http://www.okt.lt/spektakliai/ugnies-veidas/ „Ugnies veidas“, OKT, žiūrėta 2016-05-20  Meistras ir Margarita  Michailas Bulgakovas  OKT, Lietuva  2000 rugsėjo 17  Spektaklio premjera įvyko Avinjono festivalyje, sulaukė tarptautinės sėkmės. Pasak Sigitą Parulskį, spektaklis sukurtas remiantis „sapno sapne“ principu.http://www.teatras.lt/lt/spektakliai/michail_bulgakov_meistras_ir_margarita/  „Michail Bulgakov. Meistras ir Margarita“, Lietuvos nacionalinis dramos teatras, žiūrėta 2016-05-20 Vyrauja ryški vaidyba, erdvė puikiai pritaikyta, ženklų yra tiek kiek reikia atkurti pasakojimo laiką.http://www.okt.lt/spektakliai/meistras-ir-margarita/ „Meistras ir Margarita“, OKT, žiūrėta 2016-05-20  Mes ne pyragai  Daniil Charms, Aleksandr Vvedenskij  Oslo Nacionalinis dramos teatras, Norvegija  2001  Spektaklis pastatytas pagal rusų rašytojus Daniil Charms, Aleksandr Vvedenskij. Parazitai  Marius von Mayenburg  OKT, Lietuva  2001 rugsėjo 21  Spektaklis apie žmones (dvi jaunos poros ir vienišas senelis) ir jų santykius, kokie jie gali būti parazitiški. Į šio spektaklio premjerą buvo atvykęs pats pjesės autorius Marius von Mayenburg. Tai buvo pirmasis spektaklis Lietuvoje, kurį transliavo tiesiogiai per televiziją.http://okt.hosting1.5ci.lt/main.php3?menu_id=2&lang=l&sid=5&spauda=1&spid=6 Rūta Oginskaitė „Oskaro Koršunovo aktoriai tyrinėja, kas yra parazitai“, OKT, Mūzų malūnas,2001-09-25 Geismas  Sarah Kane  OKT, Lietuva  2002 sausio 18  Kartu režisavo Povilas Laurinkus. Oidipas karalius  Sofoklis  OKT, Lietuva  2002 birželio 26 Pasak teatro kritiko Valdo Vasiliausko tai reto grožio spektaklis, Vestos Grabšaitės ir Oskaro Koršunovo choreografija, puiki aktorių plastika. Muzika Gintaro Sodeikos. Žiema  Jon Fosse  Oslo nacionalinis dramos teatras, Norvegija  2003  2006 metais Lietuvoje Šv. Kotrynos bažnyčioje pagal šią pjesę buvo pastatyta kamerinė opera su Gintaru Sodeika.http://www.okt.lt/recenzijos/norvegu-ziema-lietuviska-vasara/ Daiva Tamošaitytė, „Norvegų žiema lietuvišką vasarą“, OKT, Literatūra ir menas, 2006-09-01 2014 metais spektaklis gastroliavo Teatro del Giglio, Luka, Italijoje. Apvalytieji  Sarah Kane  Stockholmo karališkasis dramos teatras, „Elverket“ scena, Švedija  2003  Lietuvoje premjera įvyko 2016 metais OKT, Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje. Įstabioji ir graudžioji Romeo ir Džuljetos istorija  William Shakespeare  OKT, Lietuva  2003 birželio 13  Spektaklio veiksmas vyksta Italijoje XX a. 6-7 dešimtmetyje. Spektaklyje sumoderninama Romeo ir Džuljetos istorija. Dviejų šeimų nesantaika vaizduojama kaip picų ir tešlos varžybos.http://www.okt.lt/recenzijos/istabioji-ir-graudzioji/ Rasa Vasinauskaitė „Įstabioji ir graudžioji“, OKT, 7 Meno dienos, 2003-10-31 Vienatvė dviese  Sigitas Parulskis  Caene, festivalyje „Les Boreales”, Lietuva  2003 lapkričio 22  Antroji premjera – 2004 m. spalio 24 d. Vilniuje, festivalyje “Gaida”. Šaltas vaikas  Marius von Mayenburg  Klaipėdos dramos teatras, Lietuva  2004 kovo 5  Šis spektaklis buvo pastatytas per mėnesį. Jame vaizduojama svetimėjanti visuomenė, netradicinė šeima, po kuria slepiasi nešvarūs savo vidumi žmonės. Scenografiją pasirinko pats režisierius - O. Koršunovas, tai sterilus baltomis plytelėmis išklotas kavinės tualetas.http://www.ve.lt/naujienos/kultura/kulturos-naujienos/saltas-vaikas-ziurovo-nesusilde-384300/ Rima Čeliauskaitė „"Šaltas vaikas" žiūrovo nesušildė“, Vakarų ekspresas, 2004-03-08 Cantio  Sharon Lynn Joyce  OKT, Lietuva  2004 gegužės 18  „Cantio“ – OKT ir „Münchener Biennale“ bendras projektas. Užsakovas – Miuncheno miestas, bendradarbiaujant su teatru „Bayerischen Staatsschauspiel“. Miestas  Jevgenij Griškovec  OKT, Lietuva  2005 vasario 20  Režisavo Saulius Mykolaitis, o jam padėjo Oskaras Koršunovas.  Tarelkino mirtis  Aleksandr Sukhovo-Kobylin  Maskvos teatras Et-cetera, Rusija  2005  Spektaklis apie psichologinius šalies iškrypimus, jos papročius ir tadicijas. http://eia.libis.lt:8080/archyvas/viesas/20110307051431/http://www.culture.lt/7md/?leid_id=656&kas=straipsnis&st_id=4089 Ignotas Tonkūnas  „"Tarelkino mirtis", arba Mimikrija Maskvoje“, LIBIS, 7 meno dienos,  nr. 656, 2005-04-08  Vaidinant auką  Broliai Presniakovai  OKT, Lietuva  2005 lapkričio 17  Tai buitiškai redukuota “Hamleto” parafrazė. http://www.okt.lt/recenzijos/opiumas-liaudziai-arba-lazdele-i-aki/ Rasa Vasinauskaitė „Opiumas liaudžiai, arba lazdele į akį“, OKT, 7 meno dienos, 2005-11-25 Kelyje į Damaską  August Strindberg  Oslo nacionalinis dramos teatras, Norvegija  2006  Lietuvoje premjera įvyko Klaipėdos dramos teatre 2007 kovo 6 d. Tai spektaklis apie pusamžį menininką, kuris patyręs kūrybinę krizę. Spektaklio veiksmas – tai klaidžiojimas po patologijos muziejų. http://www.menufaktura.lt/?m=1025&s=53908#gsc.tab=0 Šarūnė Trinkūnaitė „Saviieškos inferno“, Menų faktūra, 2007-03-09 Užburtoji fleita  W.A.Mozart  Turino operos teatras, Italija  2006  Opera. Užsispyrėlės sutramdymas  William Shakespeare  Comédie-Fran?aise, Paryžius, Prancūzija  2007  2010 metais šis spektaklis buvo rodomas Aleksandros teatre, Sankt Peterburge, Rusija. Tos akys  J.Fosse  Stavangeris, Norvegija  2008  Šis spektaklis gimė Oskaro Koršunovo ir Jono Fosse susitarimu - J. Fosse parašys šį spektaklį, bet jei jį režisuos O. Koršunovas. Šalia Stavangerio, Hundvogo pusiasalyje, prie pat jūros specialiai šiam projektui buvo pastatytas amfiteatras. Spektaklyje pokalbis vyksta tarp jauno vyro ir jaunos moters, o vėliau tarp seno vyro ir senos moters. Spektaklis truko pusantros valandos. http://eia.libis.lt:8080/archyvas/viesas/20110307044743/http://www.culture.lt/7md/?leid_id=813&kas=straipsnis&st_id=8628 Daiva Šabasevičienė „Gyvenimo ratas vandens ir dangaus fone“, LIBIS, 7 meno dienos, nr. 813, 2008-09-05 Hamletas  William Shakespeare  Tesalonikai, Makedonija, Stavangeris, Norvegija, Vilnius, Lietuva  2008  Williamo Shakespeare’o „Hamletas“ ir jo kūrybinis procesas atskleidė naują Oskaro Koršunovo biografijos etapą. Režisierius atrado naują aplinką – OKT studiją. Statant „Hamletą“ režisieriui ir aktoriams buvo svarbus pats procesas.http://www.okt.lt/kurejai/oskaras-korsunovas/  „Oskaras Koršunovas“, OKT, žiūrėta 2016-05-18 Meilės eleksyras  G.Donizetti  Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras, Lietuva  2008  Opera. Dugne  Maksimas Gorkis  Oslo nacionalinis teatras, Norvegija  2009  Lietuvoje premjera įvyko 2010 metais OKT. Sidabrinis ežeras  Kurt Weill  Teatras „Folkopera“, Stokholmas, Švedija  2010  Pagal režisierių Oskarą Koršunovą ši folkopera yra netradicinis sumanumas. Operos siužetas primeną naivią pasaką -  policininkas nušauna alkaną žmogų, kuris valgė ananasą, ir jausdamas kaltę išeina iš tarnybos. Policininkas laimi loterijoje ir nusipirkęs pilį, joje rūpinasi vagimi.http://www.menufaktura.lt/?m=3391&s=63574#gsc.tab=0 Alma Braškytė „Apie laiką ir asmeninę atsakomybę“, Menų faktūra, 2010-03-22 Tartiufas  Moljeras  Orhuso miesto teatras, Danija  2011 O. Koršunovo „Tartiufas“ šiuolaikiškas, savito stiliaus; režisierius puikiai derina naujoviškus elementus su klasikiniais, – pavyzdžiui, repas bei hip-hopas persipina su barokine muzika, o klasikinių, Versalio gyvatvores primenančių griežtų linijų labirintinėje scenografijoje įterpta Philipo Starcko kėdė.http://www.delfi.lt/veidai/kultura/okorsunovas-tartiufas-butu-labai-aktualus-lietuvoje-kuri-tiesiog-persisunkusi-tartiufizmu.d?id=44119065 „O.Koršunovas: „Tartiufas“ būtų labai aktualus Lietuvoje, kuri tiesiog persisunkusi tartiufizmu“, delfi.lt, 2011-04-07 Miranda  William Shakespeare  OKT, Lietuva  2011  Šis spektaklis gastroliavio 2015 metais Graikijoje, teatre „Poreia“, Atėnai. „Miranda“ yra inscenizacija pagal Williamo Shakespeare’o „Audrą“ ir kitus jo kūrinius. „Mirandoje“ pasakojama apie absurdišką kovą dėl valdžios. Vaizduojamas žmogus nepritapęs prie vyraujančios sistemos, kalinamas savo paties pasaulyje.http://menufaktura.lt/index.php/print/print.php?m=3391&s=64393#gsc.tab=0  Miroslaw Baran „Sala rytuose. Nuostabus Oskaro Koršunovo spektaklis“, Menų faktūra, trojmiasto.gazeta.pl, 2011-08-05 Režisierius atsisako žaismingumo elementų, bet sutelkia dėmesį į žmones ir jų išgyvenimus. Protarpiais pasakojimas pasidaro lyriškas, tragiškas, komiškas.http://menufaktura.lt/index.php/print/print.php?m=3391&s=64393#gsc.tab=0  Matylda Sielska „Pavergtas protas (Miranda)“, Menų faktūra, e-splot.pl, 2011-08-18 Išvarymas  Marius Ivaškevičius  Lietuvos nacionalinis dramos teatras, Lietuva  2011  2014 metais šis spektaklis pasirodė Latvijoje Rygos “Dailes” teatre. Peras Giuntas  Henrik Ibsen  Oslo nacionalinis teatras, Norvegija  2012 „Peras Giuntas“ – dažniausiai statoma norvegų poetinė drama pasaulyje. Ji atspindi norvegų pasaulėjautos ir pasaulėžiūros sandarą, o Ibseno biografijos ir kūrybos tyrinėtojai vadina ją autobiografine drama, nepaisant gausybės čia veikiančių fantastiškų ir pasakiškų herojų. Dramos struktūra nutolusi nuo tradicinio linijinio pasakojimo, kur scenos logiškai išplaukia viena iš kitos.http://www.lteatras.lt/lt/2012-2013/pasaulyje/137-likimo-kelione-pero-giunto-laivu Helmutas Šabasevičius „Likimo kelionė Pero Giunto laivu“, Lietuvos teatras, žiūrėta 2016-05-26 Katedra  Justinas Marcinkevičius  Lietuvos nacionalinis dramos teatras, Lietuva  2012 J. Marcinkevičius „Katedra“ – tai garsiojo architekto Lauryno Stuokos-Gucevičiaus istorija. Pjesėje apmąstomas Lietuvos valstybės susidarymo ir suvienijimo etapas, architekto kūrėjo ir tarnavimo bažnyčiai santykis. Akivaizdu, jog režisierius labiau susikoncentravo į tai, kas jam pačiam aktualu – į Lauryno kaip menininko, maištininko temą. Lietuviškumo, meilės istorijos su Ieva-Terese temos nustumiamos į antrą planą.http://www.g-taskas.lt/ispudziai-is-o-korsunovo-premjeros-katedra/ Jurga Mandrijauskaitė „Įspūdžiai iš O. Koršunovo premjeros "Katedra"“, g-taškas.lt, žiūrėta 2016-05-26 Paskutinė Krepo juosta  Samuel Beckett  OKT, Lietuva  2013 gegužės 30