Kabulo oro uosto ataka

Kabulo oro uosto ataka – savižudžio sprogdinimas, įvykdytas netoli Hamido Karzajaus tarptautinio oro uosto Abbey vartų. Išpuolis įvykdytas 2021 m. rugpjūčio 26 d. 17:50 vietos laiku, evakuacijos iš Afganistano metu. Per išpuolį žuvo mažiausiai 182 žmonės, įskaitant 13 amerikiečių karių. Chorasano provincijos Islamo valstybė (ISIS-K) prisiėmė atsakomybę už išpuolį.

2021 m. rugpjūčio 15 d. Afganistanui patekus į Talibano kontrolę, Hamido Karzajaus tarptautinis oro uostas tapo vienintele saugia išeitimi išvykti iš Afganistano. Saugumo susirūpinimas išaugo po to, kai šimtai Chorasano provincijos Islamo valstybės (ISIS-K) narių pabėgo iš Bagramo ir Pule Čarchio kalėjimų. Rugpjūčio 16 d. Pentagonas įspėjo JAV Kongresą apie padidėjusią teroristinio išpuolio grėsmę iš Islamo valstybės. JAV prezidentas Džo Baidenas per savaitę prieš ataką gavo keletą pranešimų apie galimą išpuolį ir rugpjūčio 22 d. pranešimuose iš Baltųjų rūmų perspėjo, kad kuo ilgiau JAV kariai lieka šalyje, tuo didesnė Islamo valstybės keliama grėsmė JAV personalui ir civiliams, esantiems netoli Hamido Karzajaus tarptautinio oro uosto.

Likus kelioms valandoms iki išpuolio, JAV diplomatai Kabule įspėjo Amerikos piliečius palikti oro uostą dėl grėsmių saugumui. Jungtinės Karalystės ginkluotųjų oro pajėgų ministras Džeimsas Hipis taip pat įspėjo apie labai tikėtiną Islamo valstybės kovotojų išpuolio grėsmę Kabulo oro uoste. JAV, Jungtinės Karalystės ir Australijos ambasados taip pat įspėjo dėl didelių grėsmių saugumui oro uoste.

Savo atstovo spaudai Twitter Talibanas pasmerkė šią ataką sakydamas, kad „blogio ratai bus griežtai sustabdyti“. Vėliau Talibanas paskelbė, kad imsis visų įmanomų priemonių ISIL-KP lyderiui Šahabui al Muhadžirui suimti.

Abdula Abdulahas, buvęs Afganistano vadovas ir dabartinis Afganistano nacionalinės koalicijos lyderis, pasmerkė išpuolį. Kai kurie civiliai žurnalistams tvirtino, kad išpuolis sustiprino jų pasiryžimą evakuotis iš šalies, bijodami dar daugiau išpuolių.

Po šio išpuolio JAV prezidentas Džo Baidenas viešai kreipėsi į tautą. Jis pagerbė nužudytus amerikiečių tarnybos narius, vadindamas juos „didvyriais“ ir sakydamas, kad jie prarado gyvybę „tarnaudami laisvei“ bei pareiškė, kad JAV evakuavo daugiau nei 100 000 amerikiečių, afganų ir kitų. Jis taip pat išreiškė didelį liūdesį dėl  afganų aukų. Džo Baidenas tiems, kurie norėjo pakenkti JAV, sakė, kad „mes jus sumedžiosime ir priversime jus sumokėti“.https://www.lrt.lt/naujienos/pasaulyje/6/1476723/jav-prezidento-zinia-po-sprogimu-kabule-sumedziosime-jus-ir-priversime-uz-tai-sumoketihttps://www.lrytas.lt/pasaulis/ivykiai/2021/08/27/news/po-ataku-kabule-j-bidenas-zada-smogti-mes-jus-sumedziosime-ir-priversime-sumoketi--20548665/https://www.15min.lt/m/id/aktualu/pasaulis/prie-kabulo-oro-uosto-susisprogdino-mirtininkas-auku-maziausiai-13-57-1555494 Jungtinės Karalystės vyriausybė taip pat sakė, kad jie tęs operaciją „Pitting“, evakuaciją iš Afganistano.https://www.delfi.lt/news/daily/world/didzioji-britanija-po-keliu-valandu-baigs-evakuacija-is-kabulo.d?id=88046309https://www.delfi.lt/news/daily/world/baigianti-evakuacijos-operacija-britanija-pradeda-isvesti-karius-is-afganistano.d?id=88053695

Daugelis tautų išreiškė pasmerkimą dėl Kabulo oro uosto išpuolio ir solidarumą su aukomis bei kariais, vykdančiais evakuaciją oro uoste.Įskaitant Australiją, Kanadą, Kiniją, Daniją, Suomiją, Prancūziją, Indiją, Indoneziją, Iraną, Izraelį, Kazachstaną, Malaiziją, Naująją Zelandiją, Norvegiją, Lenkiją, Rumuniją, Rusiją, Turkiją, Ukrainą, Jungtinę Karalystę ir Jungtines Valstijas. Europos Komisija ir Jungtinės Tautos taip pat pasmerkė išpuolį.  Vokietijos kanclerė Angela Merkel atšaukė būsimą kelionę į Izraelį ir liks Vokietijoje stebėti Vokietijos karių evakuacijos. Dėl išpuolio Džo Baidenas taip pat atidėjo susitikimą su Izraelio premjeru Naftaliu Benetu. Jungtinė Karalystė teigė, kad civiliai, nepaisant išpuolio, toliau yra evakuojami.https://www.15min.lt/m/id/aktualu/pasaulis/baigianti-evakuacijos-operacija-britanija-pradeda-isvesti-karius-is-afganistano-57-155628

Šeštadienį ryte Karališkųjų oro pajėgų (RAF) transporto lėktuvas, skraidinęs karius, nusileido Braiz Nortono aviacijos bazėje į šiaurės vakarus nuo Londono. Šie kariai yra dalis 1 000 karių kontingento, dislokuoto Kabulo oro uoste, kad padėtų organizuoti evakuacinius skrydžius.
Skrydžiai, per kuriuos iš Kabulo skraidinami evakuojami JK piliečiai ir afganistaniečiai, jau beveik baigti. Britų ginkluotųjų pajėgų vadas generolas Nickas Carteris nurodė, kad šeštadienį dar bus surengta „labai nedaug“ tokių reisų.
Per pastarąsias dvi savaites Britanija evakavo iš Kabulo daugiau kaip 14,5 tūkst. žmonių, bet apytikriai tūkstantis afganistaniečių, turinčių teisę atvykti į JK, pasilieka savo šalyje.
Ministras pirmininkas Borisas Johnsonas penktadienį žadėjo „kalnus nuversti“, kad daugiau žmonių iš Afganistano į Britaniją būtų išgabenti kitomis priemonėmis, bet kol kas jokių detalių nebuvo pateikta.


Kabulo oro uosto ataka

Savo atstovo spaudai Twitter Talibanas pasmerkė šią ataką sakydamas, kad „blogio ratai bus griežtai sustabdyti“. Vėliau Talibanas paskelbė, kad imsis visų įmanomų priemonių ISIL-KP lyderiui Šahabui al Muhadžirui suimti.

Abdula Abdulahas, buvęs Afganistano vadovas ir dabartinis Afganistano nacionalinės koalicijos lyderis, pasmerkė išpuolį. Kai kurie civiliai žurnalistams tvirtino, kad išpuolis sustiprino jų pasiryžimą evakuotis iš šalies, bijodami dar daugiau išpuolių.

Po šio išpuolio JAV prezidentas


Kabulo oro uosto ataka

Savo atstovo spaudai Twitter Talibanas pasmerkė šią ataką sakydamas, kad „blogio ratai bus griežtai sustabdyti“. Vėliau Talibanas paskelbė, kad imsis visų įmanomų priemonių ISIL-KP lyderiui Šahabui al Muhadžirui suimti.

Abdula Abdulahas, buvęs Afganistano vadovas ir dabartinis Afganistano nacionalinės koalicijos lyderis, pasmerkė išpuolį. Kai kurie civiliai žurnalistams tvirtino, kad išpuolis sustiprino jų pasiryžimą evakuotis iš šalies, bijodami dar daugiau išpuolių.

Po šio išpuolio JAV prezidentas Džo Baidenas viešai kreipėsi į tautą. Jis pagerbė nužudytus amerikiečių tarnybos narius, vadindamas juos „didvyriais“ ir sakydamas, kad jie prarado gyvybę „tarnaudami laisvei“ bei pareiškė, kad JAV evakuavo daugiau nei 100 000 amerikiečių, afganų ir kitų. Jis taip pat išreiškė didelį liūdesį dėl  afganų aukų. Džo Baidenas tiems, kurie norėjo pakenkti JAV, sakė, kad „mes jus sumedžiosime ir priversime jus sumokėti“.https://www.lrt.lt/naujienos/pasaulyje/6/1476723/jav-prezidento-zinia-po-sprogimu-kabule-sumedziosime-jus-ir-priversime-uz-tai-sumoketihttps://www.lrytas.lt/pasaulis/ivykiai/2021/08/27/news/po-ataku-kabule-j-bidenas-zada-smogti-mes-jus-sumedziosime-ir-priversime-sumoketi--20548665/https://www.15min.lt/m/id/aktualu/pasaulis/prie-kabulo-oro-uosto-susisprogdino-mirtininkas-auku-maziausiai-13-57-1555494 Jungtinės Karalystės vyriausybė taip pat sakė, kad jie tęs operaciją „Pitting“, evakuaciją iš Afganistano.https://www.delfi.lt/news/daily/world/didzioji-britanija-po-keliu-valandu-baigs-evakuacija-is-kabulo.d?id=88046309https://www.delfi.lt/news/daily/world/baigianti-evakuacijos-operacija-britanija-pradeda-isvesti-karius-is-afganistano.d?id=88053695

Daugelis tautų išreiškė pasmerkimą dėl Kabulo oro uosto išpuolio ir solidarumą su aukomis bei kariais, vykdančiais evakuaciją oro uoste.


ELVIS

Virtuali biblioteka ELVIS – Lietuvos aklųjų bibliotekos (LAB) garsinių knygų platforma, elektroninių leidinių valdymo informacinė sistema, skirta centralizuotai kaupti, tvarkyti ir teikti garsinius ir kitus skaitmeninio formato leidinius vartotojams, negalintiems skaityti įprasto spausdinto teksto dėl sensorinių (aklumo, silpnaregystės), fizinių funkcijų, raidos, kompleksinių sutrikimų ir kitų įgimtų ar įgytų sveikatos sutrikimų bei mokymosi sunkumų.https://www.bernardinai.lt/2020-04-22-didziausia-garsiniu-knygu-biblioteka-elvis-atveria-duris-platesniam-vartotoju-ratui/ ELVIS prieinama internete nemokamai.https://www.svietimonaujienos.lt/pradeda-veikti-atnaujinta-virtuali-biblioteka-elvis-daugiausia-garsiniu-leidiniu-turinti-platforma-lietuvoje/

ELVIS saugomi Lietuvos aklųjų bibliotekos turimi garsiniai ir kiti skaitmeninio formato leidiniai: garsinės knygos ir žurnalai, BRF formato leidiniai, DAISY knygos, filmai su garsiniu vaizdavimu, tekstiniai dokumentai, suskaitmeninti leidiniai iš senųjų analoginių formatų.https://www.tv3.lt/naujiena/gyvenimas/lietuvos-akluju-bibliotekos-misija-kulturos-ir-informacijos-prieinamumas-n1025384 Tai yra daugiau nei 13 tūkstančių pavadinimų leidinių.https://www.atspindziai.lt/startuoja-atnaujinta-biblioteka-elvis-daugiausia-garsiniu-leidiniu-turinti-platforma

Leidinius galima skaityti, klausytis svetainėje (tam yra įdiegtas grotuvas) arba atsisiųsti į asmeninius kompiuterius ar mobiliuosius įrenginius.https://www.epaslaugos.lt/portal/citizen/service/21221/61784 Sistema suteikia vartotojams papildomų galimybių: prenumeruoti personalizuotus naujienlaiškius, vertinti ir komentuoti leidinius, teikti pageidavimus dėl leidžiamų leidinių, siūlyti naujus skaitovus, bendrauti su kitais vartotojais, administracija.http://www.esparama.lt/esf-produktai?id=090bdd53801c4c4

Leidinius galima skaityti, klausytis svetainėje (tam yra įdiegtas grotuvas) arba atsisiųsti į asmeninius kompiuterius ar mobiliuosius įrenginius. Sistema suteikia vartotojams papildomų galimybių: prenumeruoti personalizuotus naujienlaiškius, vertinti ir komentuoti leidinius, teikti pageidavimus dėl leidžiamų leidinių, siūlyti naujus skaitovus, bendrauti su kitais vartotojais, administracija.

Paslaugos pavadinimas pagal teisės aktą:
Elektroninių leidinių paieška, peržiūra, klausymasis ir atsisiuntimas virtualioje aklųjų bibliotekoje – ELVIS mobile
Virtuali aklųjų biblioteka (VAB) – Lietuvos aklųjų bibliotekos (LAB) paslauga, pasiekiama per Elektroninių leidinių valdymo informacinę sistemą (ELVIS). Paslauga prieinama visiems, bet, remiantis Autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymu, visas fondas yra skirtas regos ar kitą negalią turintiems asmenims, dėl kurios jie negali skaityti įprasto formato leidinių. ELVIS galima rasti skaitmeninius garsinius, tekstinius, daugiafunkcinius leidinius. Juos galima skaityti, klausytis svetainėje (tam yra įdiegtas grotuvas) arba atsisiųsti į asmeninius kompiuterius ar mobiliuosius įrenginius. Sistema suteikia vartotojams papildomų galimybių: prenumeruoti personalizuotus naujienlaiškius, vertinti ir komentuoti leidinius, teikti pageidavimus dėl leidžiamų leidinių, siūlyti naujus skaitovus, bendrauti su kitais vartotojais, administracija.
http://elvis.labiblioteka.lt/help/show
Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija
Lietuvos Respublikos autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymas
Lietuvos Respublikos bibliotekų įstatymas
Bendra informacija:
|Adresas||Skroblų g. 10, Vilnius|
|Adresas internete||http://www.labiblioteka.lt|
|Darbo laikas||I-IV – nuo 8 iki 17 val.; V – nuo 8 iki 16 val.|
|Įmonės kodas||190758323|
Adresas Lietuvoje:
Vilniaus miesto sav., Vilnius, Skroblų g. 10, LT-03142


ELVIS


Lietuvos automobilių ralio e-čempionatas (Atlantis Games e-LARČ) – nuo 2019 m. vykstančios oficialios virtualaus sporto pirmenybės, įtrauktos į Lietuvos automobilių sporto federacijos oficialių varžybų sąrašą. Tai yra pripažintas ir pirmasis pasaulyje nacionalinis ralio e-čempionatas, sparčiai augančioje lenktynių simuliatorių nišoje.

Virtualaus ralio lenktynių istorija Lietuvoje prasidėjo dar 2005 metais susikūrus Richard Burns Rally simuliatoriaus lietuviškai bendruomenei.15min. (2011). Nenurungiamas ralio simuliatorius – „Richard Burns Rally“. Prieiga internete: https://www.15min.lt/gazas/naujiena/autosportas/nenurungiamas-ralio-simuliatorius-richard-burns-rally-25-151897 Daugiau nei 10 metų bendruomenės nariai organizavo virtualius čempionatus atkartojančius realybėje vykstančius čempionatus tokius kaip Pasaulio ralio čempionatas (WRC), Lietuvos automobilių ralio čempionatas (LARČ) ar Pasaulio jaunimo ralio čempionatas (JWRC). 2017 m. Lietuvos automobilių sporto federacija pripažino virtualias lenktynes kaip vieną iš automobilių sporto disciplinų.Lietuvos automobilių sporto federacija. (2017). Virtualios lenktynės – jau Lietuvoje. Prieiga internete: https://www.lasf.lt/lt/naujienos/virtualios-lenktynes-jau-lietuvoje/ Virtualūs ralio čempionatai, rengiami RBR-LT bendruomenės, neliko nepastebėti. 2018 m. virtualus ralio čempionatas, rengiamas pagal LARČ kalendorių, gavo Lietuvos automobilių sporto federacijos pripažinimą. Netrukus panašiu pavyzdžiu pasekė ir kelios kitos šalys (Čekija, Ukraina, Švedija), kurioms lietuviško čempionato startas buvo savotiška paskata sukurti savo nacionalines pirmenybes.

Šiandien lenktynių simuliatorių srityje Lietuva yra viena iš pionierių, turinti garbę vadintis pirmąja nacionalinį elektroninio ralio čempionatą surengusia šalimi pasaulyje. Atlantis Games e-LARČ yra ir vienas iš didžiausių žaidėjų rinkoje, kuriame lygis yra labai aukštas, o pergalė laikoma prestižine.

 ČempionatasLietuvos automobilių sporto federacija. (2021). „Atlantis Games“ Lietuvos automobilių ralio e-čempionato reglamentas. Prieiga internete: https://www.lasf.lt/wp-content/uploads/2021/04/Atlantis-Games-e-LARC%CC%8C-2021-reglamentas-LT-EN.pdf
miniatiūra|250x250px|2021 m. virtualaus Viekšnių ralio akimirk

Nenurungiamas ralio simuliatorius – „Richard Burns Rally“. Prieiga internete: Daugiau nei 10 metų bendruomenės nariai organizavo virtualius čempionatus atkartojančius realybėje vykstančius čempionatus tokius kaip Pasaulio ralio čempionatas (WRC), Lietuvos automobilių ralio čempionatas (LARČ) ar Pasaulio jaunimo ralio čempionatas (JWRC).

Technologijų dėka automobilių sportas vis dažniau tampa prieinamas kiekvienam, svajojančiam tapti tikru lenktynininku. Profesionaliais simuliatoriais vykdomos varžybos, kai virtualioje realybėje vairuotojas patiria visas automobilių sporto subtilybes, skinasi kelią ir Lietuvoje.
Populiarėjančios e-varžybos
Siekiant išnaudoti augantį kompiuterinių žaidimų ir technologijų potencialą pasaulyje vis dažniau rengiamos varžybos virtualioje erdvėje. Vienas iš pavyzdžių – sausio pradžioje Tarptautinės automobilių sporto federacijos (FIA) iniciatyva pasaulinėje CES konferencijoje Las Vegase surengtos simuliatorių varžybos, kurių prizinis fondas įspūdingas – 1 milijonas JAV dolerių. Renginyje pakviesti dalyvauti lenktynininkai, važiuojantys naujoje, tik elektra varomiems automobiliams skirtoje varžybų serijoje Formulė E.
Virtuali lenktynių trasa idealiai atvaizduoja realią trasą bei lenktynių metu patiriamas situacijas: avarijas, padangų nusidėvėjimą, energijos suvartojimą, serviso zonas. Jeigu varžybų metu patiriama avarija, automobilis turi būti varomas į servisą, kuriame tvarkomas tiek laiko, kiek tai užtruktų realybėje; sportininkai gali rašyti apeliacijas ir atlikti kitas procedūras, kurios egzistuoja tikrovėje. Pasak FIA prezidento Jean Todt, tokio pobūdžio varžybos turi didelę reikšmę plečiant automobilių sporto gerbėjų bendruomenę.
Lietuvoje virtualus sportas ir su juo susiję renginiai taip pat jau skinasi kelią – Vilniuje nuo praeitų metų pabaigos veikia „Simuliatorių akademija“, kurios tikslas – ne tik suteikti progą iš arti pažinti automobilių sportą visiems žmonėms, bet ir ugdyti visapusiškus lenktynininkus. Pasak vieno iš akademijos iniciatorių, jaunosios kartos lenktynininko Tauro Tunylos, kol kas tai vienintelis simuliatorių vairavimo centras Baltijos šalyse, kuriame siūloma aukščiausio lygio lenktynių simuliatorių įranga ne tik leidžianti patobulinti automobilio valdymo įgūdžius, bet ir visiškai atitinkanti profesionalių sportininkų poreikius treniruotėms (pats Tauras su komanda taip pat varžyboms ruošiasi akademijoje).
Akademijoje jau įvyko Le Mano (seniausios pasaulyje ilgų distancijų automobilių lenktynės, vykstančios Prancūzijoje), 24 hours of Daytona (prestižinės lenktynės, vykstančios Amerikoje) e-lenktynės, kur pagal realias trasas simuliatoriuose sukurtuose atitikmenyse savo jėgas galėjo išbandyti ir lietuviai.
Lenktynės simuliatoriais – ne žaidimas
Lietuvių komanda (Tauras Tunyla, Ignas Abečiūnas, Martynas Sidunovas ir Laurynas Černeckas) Le Mano e-lenktynėse pasiekė istorinį rezultatą: kvalifikacijoje užėmė trečią poziciją (dalyvavusių split‘e pasiektas greičiausias serveryje rato įveikimo laikas: 3:24:921), o Daytona lenktynėse užėmė 11 vietą tarp 734 viso pasaulio komandų, savo lygio split‘e. Vis dėlto vaikinai neslepia, kad tai – visų metų treniruočių rezultatas.
„Neišeis tiesiog atsisėsti prie simuliatoriaus ir iš karto varžytis su profesionaliais sportininkais, kurių didelė dalis dalyvauja ir realiose varžybose, o už dalyvavimą e-lenktynėse gauna atlyginimą. Norint varžytis profesionalų grupėje, reikia nuolat treniruotis, važiuoti smulkesnėse varžybose, rinkti taškus, gerinti savo stabilumą ir lentelės reitingą (skaičiuojamas vadinamasis „i-rating“), kol galiausiai pateksi į norimą lygį“, – pasakoja T. Tunyla.
Sportininkas nori paneigti stereotipą, kad lenktynės simuliatoriais prilygsta kompiuteriniam žaidimui. Priešingai – jos visiškai atitinka realybėje vykstančias varžybas, kurios reikalauja kruopštaus sportininkų pasiruošimo, tikslumo ir detalių išmanymo, todėl yra puikus įrankis ne tik gerai praleisti laiką, bet ir visapusiškai tobulėti.
„Vienas iš akademijos tikslų – sportininkų edukacija. Sieksime patarti, kaip varžyboms reikia ruoštis fiziškai, kokios esminės taisyklės automobilių sporte, įvairių techninių dalykų, kaip kad surasti trasai optimalius pakabos, aerodinamikos, stabdžių balanso, ekonomiškumo nustatymus ir kitų aspektų, kurių dažnai nežino net ir profesionalūs Lietuvos lenktynininkai“, – teigia Tauras.
Pagrindinis paprasto žaidimo ir simuliatorių varžybų skirtumas yra tas, kad varžantis simuliatoriumi kiekvienas faktorius automobilyje turi realios įtakos galutiniam rezultatui. Svarbiausia čia ne greitis, o tai, kiek mažai klaidų lenktynininkas padarys. Todėl ir pasiruošimas tampa svarbiu faktoriumi norint pasiekti gerų rezultatų.
Pasak Tauro, konkrečioms virtualioms varžyboms komanda pradeda ruoštis likus maždaug mėnesiui iki jų. Svarbiausia užduotis – rasti automobilį, kuris tiktų ir būtų jaukus visiems keturiems lenktynininkams važiuoti ilgų distancijų lenktynes. Tuo tarpu treniruotės vyksta nuolat:
„Per maždaug 2 savaites iki varžybų kiekvienas komandos narys datalogo pagalba susirenka tam tikrą medžiagą apie savo vairavimo ypatumus: kaip važiavimo metu buvo sukamas vairas, kaip dirbo kojos, kokia trajektorija įvažiuota į posūkius ir kitas subtilybes. Tuomet analizuojame šią medžiagą ir matome, kurioje srityje kuris narys esame stipriausias. Pagal tai ir strateguojame, kurioje varžybų atkarpoje turėsime pakeisti vienas kitą. Tai – labai svarbu, nes vieni stipresni lėtuose posūkiuose, kiti – greituose, todėl norime išnaudoti kiekvieno geriausias savybes, įvertinti visas smulkmenas, juolab kad tokios varžybos kaip Daytona, LeMans trunka 24 val., todėl turime sudaryti net miego planą“, – atskleidžia T. Tunyla.
Visiems prieinamas sportas
Pasak Lietuvos automobilių sporto federacijos (LASF) prezidento Romo Austinsko, virtualioje realybėje vykstančios lenktynės patrauklios tuo, kad jose save išbandyti gali kur kas platesnė žmonių auditorija. Automobilių sportas – viena brangiausių sporto šakų pasaulyje, todėl ne kiekvienas automobiliais besidomintis, gali sau leisti važiuoti profesionaliais lenktyniniais bolidais, o varžytis simuliatoriaus pagalba galima patiriant kur kas mažesnes finansines išlaidas. Atveriamos galimybės ir neįgaliesiems, kurių dalyvavimas autosporte, kitu atveju, būtų nors ir įmanomas, bet komplikuotas.
Ne mažiau svarbu ir tai, kad toks varžybų formatas yra draugiškas aplinkai ir, be abejonės, saugesnis nei varžymasis realiose trasose.
„Varžybos simuliatoriais yra puiki platforma atrasti talentus ir auginti perspektyvius lenktynininkus. Čia galima kaupti patirtį ir tobulėti prieš pasirodant realiose trasose. O be to, tai puiki galimybė niekuomet nelenktyniavusiems žmonėms susipažinti su automobilių sportu iš arti. Kiekvienas gali pasijusti lenktynininku ir patikrinti, kaip veikia sportiniai automobiliai, pamatyti, kaip atrodo trasos, kaip jie patys elgiasi esant nenumatytoms situacijoms. Tai suteikia žinių ir drąsos, prieš bandymus sėsti į tikrus lenktyninius bolidus“, – teigia R. Austinskas.
Artimiausiu metu Lietuvos automobilių sporto federacija, kartu su partneriais, planuoja rengti e-varžybų seriją, kuriai jau ruošiamasi. Sekite naujienas ir kiekvienas turėsite šansą tapti lenktynininku!


2022 m. A lyga

2022 m. A lyga – 22-osios pirmenybės vadinamos A lyga (nuo 2001 m.). Sezonas prasidėjo 2022 m. kovo 4 d. ir baigsis lapkričio 11 d.

Visose rungtynėse naudojami Nike Flight kamuoliai.https://www.sportas.lt/naujiena/450950/savaite-iki-optibet-a-lygos-sezono-starto-patvirtinti-nauji-asociacijos-bei-valdybos-nariai

 Pasibaigus 2021 m. sezonui FK Panevėžys treneris João Luís Martins sugrįžo į CS Marítimo Madeira, o jo vietą  užėmė Valdas Urbonas.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/stiprus-panevezio-klubo-ejimas-komanda-treniruos-valdas-urbonas-24-1612276
 FK Riteriai sutartis su Miguel Moreira galiojo iki 2021 m. sezono pabaigos, ir pratęsta nebuvo.  naujuoju treneriu tapo Glenn Ståhl.https://www.15min.lt/sportas/naujiena/futbolas/riteriai-turi-nauja-treneri-vilnieciu-zaidimui-diriguos-svedas-24-1634284
 FK Sūduva atleido Víctor Basadre  po to kai komanda iškovojo tik 5 taškus sužaidus 5 rungtynes. Laikinai trenerio pareigas užėmė Eivinas Černiauskas, o  į vyr. trenerio postą buvo paskirtas Miguel Moreira.https://www.sportas.lt/naujiena/453401/suduva-issiskyre-su-vyr-treneriu-v-basadrehttps://www.sportas.lt/naujiena/453846/suduva-treniruos-m-moreira
  Eisvinas Utyra atsistatydino iš FK Jonavos vyr. trenerio pozicijos, po to kai klubas per pirmąsias 8 rungtynes nesurinko nė vieno taško.https://www.sportas.lt/naujiena/454588/permainos-jonavoje-e-utyra-paliko-trenerio-kede Laikinuoju treneriu tapo konsultantu dirbantis Yevhen Lucenko.  Yevhen Lucenko atsistatydino iš laikinojo trenerio pareigų. Komandą rungtynėms ruošė Jonavos U-19 treneris Martynas Matuzas.https://www.sportas.lt/naujiena/455796/jonavos-treniruotems-vadovauja-kapitonas-trenerio-laukiama-is-ukrainos  Vyr. treneriu paskirtas Petro Kušlik.https://www.sportas.lt/naujiena/456562/jonavos-treneris-71-metu-ukrainietis
  FK Riteriai vyr. treneris Glenn Ståhl atsistatydino iš pareigų.https://www.sportas.lt/naujiena/455437/riterius-palieka-vyriausiasis-treneris-g-stahlis Laikinuoju treneriu tapo Vaidas Sabaliauskas.https://www.sportas.lt/naujiena/455725/v-sabaliauskas-laikinai-pereme-riteriu-vaira  vyr. treneriu tapo Pablo Villar.https://www.sportas.lt/naujiena/456494/riterius-treniruos-ispana

Komandą rungtynėms ruošė Jonavos U-19 treneris Martynas Matuzas. Vyr. treneriu paskirtas Petro Kušlik. FK Riteriai vyr. treneris Glenn Ståhl atsistatydino iš pareigų. Laikinuoju treneriu tapo

„Riterius“ treniruos ispanas (4)
Pablo Villaras | E.Žaldaris nuotr.
Naujuoju sostinės „Riterių“ vyriausiuoju treneriu paskirtas 35-erių ispanas Pablo Villaras. Jis pareigose pakeis prieš kelias savaites atsistatydinusį buvusį strategą Glenną Stahlį. Specialistas iš Ispanijos į Lietuvą atvyko prieš savaitę, o šį vakarą stebėjo „Hegelmann LFF taurės“ rungtynes tarp savo naujų auklėtinių bei „Atakos“.
„Esu čia tam, kad „Riteriai“ augtų kaip komanda. Be abejo, man reiks įdiegti savo filosofiją, perteikti žaidimo planą ir panašiai. Tikslai ambicingi, bet man tai patinka. Taip pat man patinka laimėti kiekvienas rungtynes, todėl kaskart mūsų tikslas bus būtent toks.
Dar per mažai laiko praleidau su komanda, kad galėčiau gilintis į detales, tačiau po rungtynių su „Jonava“ turėsime tris savaites. Manau, kad tai yra tinkamiausias metas prisijungti. Rinktinių pertraukos turėtų užtekti, kad žaidėjai suprastų, ko iš jų noriu“, – sakė P. Villaras.
Prieš dešimtmetį trenerio karjerą pradėjęs P. Villaras pirmus šešerius metus praleido tėvynėje, o tuomet išvyko į Ukrainą, kur „Karpaty“ klube buvo vyriausiojo trenerio asistentu.
Paskutinė trenerio stotelė praėjusiais metais buvo Slovakijos aukščiausios lygos „Pohronie“ klube. Ten jis užėmė vyriausiojo trenerio pareigas.
„Džiugu, kad greitai pavyko užpildyti atsilaisvinusią vyriausiojo trenerio poziciją. Pablo yra jaunas, bet ambicingas treneris. Jo energija ir ispaniškas temperamentas mūsų komandoje įžiebs teigiamą ugnelę“, – kalbėjo „Riterių“ sporto direktorius Tadas Simaitis.
Treneris darbą su naujaisiais auklėtiniais pradės trečiadienį, o po keturių dienų debiutuos ir „Optibet A lygos“ išvykos rungtynėse prieš „Jonavą“.


2022 m. A lyga


2022 m. A lyga

 2022 m. vasario 3 d. FK Žalgiris pristatė naują generalinį rėmėją. 2022 ir 2023 metų sezonuose „Betsafe“ logotipas bus ant Lietuvos čempionų marškinėlių priekio.https://www.sportas.lt/naujiena/449407/zalgiris-turi-nauja-generalini-remeja
 2022 m. kovo 4 d., penktadienį, „Sportimos“ manieže įvyko pirmosios čempionato rungtynės. Susitiko Vilniaus „Žalgiris“ ir „Jonava“.https://lff.lt/news/13211/2022-metu-optibet-a-lygos-sezono-startas-kovo-4-diena/
 2022 m. balandžio 4 d. paskelbta apie tai, kad Marijampolės „Sūduvos“ vyr. treneris Víctor Basadre palieka komandą.https://www.sportas.lt/naujiena/453401/suduva-issiskyre-su-vyr-treneriu-v-basadrehttp://fksuduva.lt/suduva-issiskyre-su-vyr-treneriu-v-basadre/
 2022 m. balandžio 9 d. rungtynės tarp FC Džiugas ir FK Žalgiris buvo nutrauktos likus 15 minučių iki pabaigos. Įvyko sirgalių muštynės, kai rezultatas buvo 4-1 „Žalgirio“ klubo naudai. Prasidėjus neramumams rungtynės buvo sustabdytos ir nebeatnaujintos.lrytas.lt: naujienosSportas.lt: naujienos Rungtynių baigtis kol kas nėra aiški. Dėl galimų nuobaudų spręs LFF Drausmės komitetas.
 36-ojo turo finišas numatomas 2022 m. lapkričio 11 d.
 Pereinamosios rungtynės tarp A lygoje 9-ąją vietą ir Pirmoje lygoje 2-ąją vietą užėmusių ekipų numatomos 2022 m. lapkričio 20 bei 26 dienomis

Susitiko Vilniaus „Žalgiris“ ir „Jonava“. 2022 m. balandžio 4 d. paskelbta apie tai, kad Marijampolės „Sūduvos“ vyr. treneris Víctor Basadre palieka komandą. 2022 m. balandžio 9 d. rungtynės tarp FC Džiugas ir FK Žalgiris buvo nutrauktos likus 15 minučių iki pabaigos. Įvyko sirgalių muštynės, kai rezultatas buvo 4-1 „Žalgirio“ klubo naudai.

Aistros įsiplieskė 79-ąją min., kai vilniečiai pirmavo jau 4:1.
Tribūnose konfliktavę sirgaliai įsiveržė į aikštę ir ėmė aiškintis santykius kumščiais.
Komandų kapitonai bandė raminti aistras, o apsaugos darbuotojai panaudojo ašarines dujas.
Buvo iškviesta ir policija.
Nuraminus aistras teisėjas Mindaugas Jackus rungtynes nutraukė.
Įvykius Telšiuose pakomentavo žinomas teisėjas Paulius Malžinskas.
„Nepamenu, kada paskutinį kartą Lietuvoje buvo nutrauktos rungtynės dėl muštynių, bet Telšiuose yra reikalų. Įdomus klausimas dėl rezultato, nes gali būti ir techninis pralaimėjimas kažkam arba kitokie sprendimai, bet žinant LFF drausmės komiteto originalumą, tai gali laukti bet kokių staigmenų. Aišku, įdomiausias klausimas, kodėl tos rungtynės iš viso buvo nutrauktos. Pasaulyje įvairių įvykių būna, bet sutvarko žiūrovus, išvalo aikštę ir toliau komandos žaidžia, juk teisėjų (oficialių asmenų) niekas nekliudė“, – feisbuke svarstė P.Malžinskas.
Rungtynių pradžioje „džiugiečiai“ turėjo kelias progas pasižymėti, bet jų neišnaudojo. Tuo tarpu savo galimybės sulaukę svečiai 7 minutę išsiveržė į priekį. Po perdavimo iš dešiniojo krašto šeimininkų vartininkas Vincentas Šarkauskas neužtikrintai sužaidė, o Fabienas Ourega pasiuntė kamuolį į vartus.
„Džiugui“ vos po dešimties minučių pavyko atsitiesti. Po pakelto kampinio kilo sumaištis svečių baudos aikštelėje, o jos metu Saulius Mikoliūnas išmušė kamuolį į Aivarą Emsį, nuo kurio jis atšoko į vartus.
Kėliniui einant į pabaigą „Žalgiris“ susigrąžino pranašumą. Po perdavimo iš kairiojo krašto taikliu smūgiu iš arti pasižymėjo S. Mikoliūnas.
Po pertraukos Lietuvos čempionai sėkmingai išnaudojo „Džiugo“ klaidas gynyboje. 48 minutę po Francio Kyeremeh perdavimo kamuolį į tuščius vartus pasiuntė Mathias Oyewusi, o po mažiau nei dvidešimties minučių kontratakoje pasižymėjo Mantas Kuklys.
Visgi rungtynės baigėsi anksčiau laiko, kai 79 minutę teisėjas priėmė sprendimą nutraukti susitikimą įsiplieskus konfliktui tarp „Džiugo“ ir „Žalgirio“ aistruolių.
Įvykis bus tiriamas ir sprendimus dėl jo priims LFF Drausmės komitetas.


2022 m. A lyga

Visos 2022 m. A lygos rungtynės

Dalyvavo 10 ekipų, kurios tarpusavyje sužaidė po 4 kartus. Paskutinioji komanda perkeliama į 2023 m. Pirmą lygą, o priešpaskutinioji žaidė pereinamąsias rungtynes su Pirmos lygos antrąją vietą užėmusia komanda. Surinkus po vienodai taškų, aukštesnę pozicija lemtų tarpusavio susitikimų rezultatai.

Per septintojo turo rungtynes balandžio 9 d. tarp Džiugo ir Žalgirio Telšiuose tarp sirgalių kilo riaušės.

„Džiugo“ klubui už drausmės kodekso pažeidimus: klubas neužtikrino tvarkos ir saugumo stadione, klubas neužtikrino oficialių rungtynių asmenų saugumo, klubo sirgaliai dalyvavo neramumuose ir buvo įsiveržę į rungtynių aikštę, paskirta 400 eurų bauda.
Komandos vyriausiajam treneriui Mariui Šlutai už nesportišką elgesį ir pažeistas bendrąsias dalyvio pareigas buvo paskirta 100 eurų bauda ir trejų rungtynių suspendavimo sankcija, atidedant dvejų rungtynių praleidimo bausmę vienerių metų laikotarpiui.
Tuo tarpu buvo nustatyta, kad Vilniaus „Žalgirio“ klubas pažeidė šiuos kodeso punktus: klubo sirgaliai sukėlė neramumus stadione bei sutrikdė visuomenės rimtį ir tvarką, klubo sirgaliai įsiveržė į aikštę, klubo sirgaliai naudojo pirotechnikos priemones, bei padarė žalą stadionui. Už šiuos pažeidimus klubas turės žaisti vienerias rungtynes be sirgalių, tapatinančių save su Pietų-IV Ultras sirgalių grupe. Taip pat buvo paskirta dviejų rungtynių be žiūrovų sankcija, atidedant ją vienerių metų laikotarpiui. Klubas turės sumokėti ir 400 eurų baudą bei atlyginti stadionui neramumų metu padarytą žalą.
Lietuvos futbolo federacijos sprendimu visi už baudas surinkti pinigai bus pervesti „Blue/Yellow“ organizacijai.
Šie sprendimai ne vėliau kaip per septynias dienas gali būti skundžiami LFF Apeliaciniam komitetui.


2022 m. A lyga

Visos 2022 m. A lygos rungtynės

Dalyvavo 10 ekipų, kurios tarpusavyje sužaidė po 4 kartus. Paskutinioji komanda perkeliama į 2023 m. Pirmą lygą, o priešpaskutinioji žaidė pereinamąsias rungtynes su Pirmos lygos antrąją vietą užėmusia komanda. Surinkus po vienodai taškų, aukštesnę pozicija lemtų tarpusavio susitikimų rezultatai.

Reaguodama į 2022 m. Rusijos įsiveržimą į Ukrainą, LFF nusprendė stabdyti žaidėjų, trenerių ir kitų sporto specialistų iš Rusijos bei Baltarusijos registraciją Lietuvoje. Apribojimai taikyti A lygai, Pirmai lygai, Antrai lygai bei LFF taurės turnyrui. Ši nuostata galiojo ir „Spark energy“ moterų A lygoje, LMFA I lygoje bei futsal A lygoje. Nutraukta LFF partnerystė su „Cyber X“, kurios pagrindiniai akcininkai – rusų fondo investuotojai.https://www.sportas.lt/naujiena/451184/lff-stabdo-rusijos-ir-baltarusijos-pilieciu-registracija-varzyboms-bei-partneryste-su-cyber-x Ukrainiečiams Lietuvoje suteikta galimybė nemokamai stebėti A lygos rungtynes.


2022 m. A lyga

Visos 2022 m. A lygos rungtynės

Dalyvavo 10 ekipų, kurios tarpusavyje sužaidė po 4 kartus. Paskutinioji komanda perkeliama į 2023 m. Pirmą lygą, o priešpaskutinioji žaidė pereinamąsias rungtynes su Pirmos lygos antrąją vietą užėmusia komanda. Surinkus po vienodai taškų, aukštesnę pozicija lemtų tarpusavio susitikimų rezultatai.

Reaguodama į 2022 m. Rusijos įsiveržimą į Ukrainą, LFF nusprendė stabdyti žaidėjų, trenerių ir kitų sporto specialistų iš Rusijos bei Baltarusijos registraciją Lietuvoje. Apribojimai taikyti A lygai, Pirmai lygai, Antrai lygai bei LFF taurės turnyrui. Ši nuostata galiojo ir „Spark energy“ moterų A lygoje, LMFA I lygoje bei futsal A lygoje. Nutraukta LFF partnerystė su „Cyber X“, kurios pagrindiniai akcininkai – rusų fondo investuotojai.https://www.sportas.lt/naujiena/451184/lff-stabdo-rusijos-ir-baltarusijos-pilieciu-registracija-varzyboms-bei-partneryste-su-cyber-x Ukrainiečiams Lietuvoje suteikta galimybė nemokamai stebėti A lygos rungtynes.

Pirmojo turo rungtynės tarp Bangos ir Džiugo buvo atidėtos dėl COVID-19 užkrėtimų židinio Bangos klube.https://www.sportas.lt/naujiena/451462/atidetos-vienerios-1-ojo-turo-a-lygos-rungtynes


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

Lietuva dalyvavo 2022 m. Eurovizijoje, kuri vyko Turine, Italijoje. Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija (LRT) norėdamas išrinkti dainą-atstovę organizavo nacionalinę atranką „Pabandom iš naujo! 2022“. Surengtą atranką laimėjo atlikėja Monika Liu su daina „Sentimentai“. Tai pirmas kartas nuo pat 1999 metų, kai Lietuva siunčia dainą, kuri pilnai atliekama lietuvių kalba.

Atlikėja Monika Liu sėkmingai pasirodė pusfinalyje, kur užėmė septintąją vietą su 159 taškais ir pateko į finalą, kuriame užėmė keturioliktąją vietą su 128 tašku – tai šeštas geriausias Lietuvos pasiekimas konkurse.

Konkurse norintys dalyvauti dainų autoriai ar atlikėjai paraiškas LRT galėjo pateikti iki lapkričio 25 dienos. Šiais metais visuomeninis transliuotojas prisidėjo prie muzikinio kūrinio ir įvaizdžio išpildymo – visi dalyviai galėjo kreiptis ir gauti 1500 eurų, kuriuos galėjo panaudoti dainos tobulinimui ir/ar sceninio įvaizdžio formavimui. „Eurovizijos“ atrankos prasideda: dalyviams bus skiriama parama, paraiškų laukiama iki lapkričio 25 d.

2021 m. gruodžio 7 d. LRT paskelbė „Pabandom iš naujo! 2022“ dalyvių sąrašą, kitą dieną (gruodžio 8-ą) LRT svetainėje buvo paskelbti ir dainų pavadinimai. Paaiškėjo nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos „Pabandom iš naujo“ dalyviai

2022 m. sausio 11 d. LRT pranešė, jog iš atrankos traukiasi Monika Linkytė ir Artūras Aleksiejus-Alekas. Monika Linkytė iš atrankos pasitraukė dėl sveikatos problemų, o Alekas dėl asmeninių aplinkybių, kurių plačiau nekomentavo. Iš nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos traukiasi Monika Linkytė ir Artūras Aleksiejus-Alekas

Atlikėjas/grupėDainaDainos autorius/autoriai Aldegunda „Holiday“ Gailė Asačiovaitė-Main Alekas „Out of Mind“ Aaron Sibley Augustė „Before You're 6ft Under“ Augustė Vedrickaitė, Paulius Vaicekauskas, Robertas Semeniukas Basas Pegasas „Ponai“ Rokas Smilingis, Marius Repšys Clockwork Creep „Grow“ Paulius Mscichauskas Cosmic Bride „The Devil Lives in Spain“ Natalia Kharetskaya, Bruno Vogel Elonas Pokanevič „Someday“ Elonas Pokanevič, Edvardas Mikulis, Rokas Arciševskij Emilijana „Illuminate“ Emilija Katauskaitė, Stoyan Stoyanov, Paul Bester Emilija V „Overload“ Aurimas Galvelis, Justas Kulikauskas, Emilija Valiukevičiūtė Erica Jennings „Back to Myself“ Erica Jennings, Stephen Sims, Deividas Jaroška, Rick Blaskey, Victor Diawara Gabrea „Make It Real“ Aurimas Galvelis, Justas Kulikauskas Gabrielė Goštautaitė „Over“ Gabrielė Goštautaitė, Robertas Semeniukas Gebrasy „Into Your Arms“ Audrius Petrauskas, Faustas Venckus Geleibra „Aš jaučiu tave“ Evaldas Mikalauskas, Gabrielė Urbonaitė, Justinas Chachlauskas Gintarė Korsakaitė „Fantasy Eyes“ Faustas Venckus, Gintarė Korsakaitė, Elena Jurgaitytė, Audrius Petrauskas Ieva Zasimauskaitė „I'll Be There“ Ieva Zasimauskaitė, M. Hausner Joseph June „Deadly“ Vytautas Gumbelevičius Justė Kraujelytė „How to Get My Life Back“ Justė Kraujelytė, Kasparas Meginis, Edgaras Žaltauskas Justin 3 ft. Nanaart „Something That Is Natural“ Justinas Stanislovaitis, Liucija Nanartavičiūtė Lolita Zero „Not Your Mother“ Gytis Ivanauskas, Vitas Vaičiulis Mary Mo „Get Up“ Marija Monika Dičiūnė, Tomas Dičiūnas, Paulius Vaicekauskas Mėnulio fazė „Give Me a Sign“ Vladas Chockevičius Monika Linkytė „See You Again" Monika Linkytė, Vitalij Puzyriov Monika Liu „Sentimentai" Monika Liubinaitė, Miles James  Moosu X „Love That Hurts“ Justas Kulikauskas, Aurimas Galvelis Queens of Roses „Washing Machine“ Michael James Down, Will Taylor, Primož Poglajen, Natalie Palmer Rūta Loop „Call Me from the Cold“ Edgaras Žaltauskas, Kasparas Meginis, Rūta Žibaitytė Sun Francisco „Dream Again“ Giedrė Ivanova, Maksim Ivanov, Snorre Bergerud Titas ir Benas „Getting Through This“ Audrius Petrauskas, Faustas Venckus Urtė Šilagalytė „Running Chords“ Urtė Šilagalytė, Justas Kulikauskas, Aurimas Galvelis Vasha „Nepaleidi“ Vasha, Viktoras Olechnovičius Viktorija Faith „Walk Through the Water“ Charlie Akin, Viktorija Faith Viktorija Kajokaitė „Piece of Universe“ Viktorija Kajokaitė Vilija Matačiūnaitė „101“ Vilija Matačiūnaitė, Leonas Somovas Voldemars Petersons and the Break Hearters „UP“ Voldemars Petersons Živilė Gedvilaitė „Lioness“ Ylva Persson, Linda Persson, Charlie Mason, John Matthews, Paulius Jasiūna

Keičiasi 2022-ųjų nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos „Pabandom iš naujo!“ dalyvių sąstatas – iš atrankos traukiasi Monika Linkytė ir Artūras Aleksiejus-Alekas.
Atlikėja Monika Linkytė portalui LRT.lt sakė iš atrankos pasitraukianti dėl sveikatos problemų. „Peršalau, gan smarkiai susirgau ir šiuo metu, deja, turiu susilaikyti nuo dainavimo ir pabūti tylos režime.
Labai gaila ir smarkiai liūdna, bet sveikata ir balsas šiuo atveju – svarbiausia“, – komentavo M. Linkytė, kartu su atlikėju Vaidotu Baumila atstovavusi Lietuvai 2015 m. „Eurovizijoje“.
2022 m. „Pabandom iš naujo!“ nebeišvysime ir Artūro Aleksiejaus-Aleko. Atlikėjas LRT patvirtino, kad traukiasi iš nacionalinės atrankos, tačiau plačiau komentuoti priežasčių nepanoro. „Asmeninės problemos, nenoriu apie tai kalbėti viešai“, – LRT.lt atsiųstame komentare rašė A. Aleksiejus-Alekas.
Praėjusią savaitę dėl nenumatytų aplinkybių scenoje negalėjo pasirodyti ir grupė „Basas pegasas“, tačiau juos išvysime trečioje atrankinėje laidoje.
Atrankinėse šių metų „Pabandom iš naujo!“ laidose iš viso turėjo pasirodyti 36 dalyviai (visą sąrašą rasite čia). Įvykus pokyčiams, antroje laidoje žiūrovai išvys 11 pasirodymų, o trečioje – 12. Į pusfinalį pateks 18 dalyvių.
Antroji „Pabandom iš naujo!“ laida – šeštadienį, sausio 15 d., nuo 21 val. per LRT TELEVIZIJĄ ir portale LRT.lt.


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

Konkurse norintys dalyvauti dainų autoriai ar atlikėjai paraiškas LRT galėjo pateikti iki lapkričio 25 dienos. Šiais metais visuomeninis transliuotojas prisidėjo prie muzikinio kūrinio ir įvaizdžio išpildymo – visi dalyviai galėjo kreiptis ir gauti 1500 eurų, kuriuos galėjo panaudoti dainos tobulinimui ir/ar sceninio įvaizdžio formavimui. „Eurovizijos“ atrankos prasideda: dalyviams bus skiriama parama, paraiškų laukiama iki lapkričio 25 d.


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

Konkurse norintys dalyvauti dainų autoriai ar atlikėjai paraiškas LRT galėjo pateikti iki lapkričio 25 dienos. Šiais metais visuomeninis transliuotojas prisidėjo prie muzikinio kūrinio ir įvaizdžio išpildymo – visi dalyviai galėjo kreiptis ir gauti 1500 eurų, kuriuos galėjo panaudoti dainos tobulinimui ir/ar sceninio įvaizdžio formavimui. „Eurovizijos“ atrankos prasideda: dalyviams bus skiriama parama, paraiškų laukiama iki lapkričio 25 d.

2021 m. gruodžio 7 d. LRT paskelbė „Pabandom iš naujo! 2022“ dalyvių sąrašą, kitą dieną (gruodžio 8-ą) LRT svetainėje buvo paskelbti ir dainų pavadinimai. Paaiškėjo nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos „Pabandom iš naujo“ dalyviai


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

 Pirma laida (sausio 8 d.)
 Laidos įrašymo data - sausio 4 d., Didžioji LRT studija. Nufilmuota pirma eurovizinės atrankos laida: ant scenos – Jennings sugrįžimas, ateivių kalba ir gėlių pievos
 Komisijos sudėtis: Vaidotas Valiukevičius, Gertrūda Griniūtė, Ramūnas Zilnys, Vytautas Bikus ir Ieva Narkutė.
 Į pusfinalių etapą pateko 6 atlikėjai, buvo pašalinti likę 5 atlikėjai. „Pabandom iš naujo“: 6 atlikėjai žengė į kitą eurovizinės atrankos etapą, vakaro favoritė – Erica Jennings
 Laidos metu buvo sulaukta 3765 balsų iš žiūrovų.
 Laidos įrašas (lrt.lt mediateka)

Nr.Atlikėjas (atlikėjas/grupė)DainaKomisijaŽiūrovųGalutiniaiBalsaiBalaiBalsaiBalaiBalaiVieta1 Augustė „Before You're 6ft Under"521231741622 Gabrielė Goštautaitė „Over"12213813113 Voldemars Petersons and the Break Hearters „UP"1113285684 Joseph June „Deadly"39836371545 Aldegunda „Holiday"14323125106 Viktorija Faith „Walk Through the Water"185920597 Elonas Pokanevič „Someday"111477101168 Sun Francisco „Dream Again"3162573979 Urtė Šilagalytė „Running Chords"1548241216310 Mary Mo „Get Up"357400815511 Erica Jennings „Back to Myself"52123386181

 Antra laida (sausio 15 d.)
 Laidos įrašymo data - sausio 10 d., Didžioji LRT studija. Eurovizinė atranka įsibėgėja, 2-oje laidoje – laimę vėl bandanti Zasimauskaitė, mitai apie velnius ir smagūs vakarėliai
 Komisijos sudėtis: Ramūnas Zilnys, Giedrė Kilčiauskienė, Leonas Somovas, Vytautas Bikus ir Ieva Narkutė. Antroje atrankos į „Euroviziją“ laidoje – sugrįžusi Ieva Zasimauskaitė ir debiutuojančių dalyvių staigmenos
 Į pusfinalių etapą pateko 6 atlikėjai, buvo pašalinti likę 5 atlikėjai. Eurovizinės atrankos pusfinalį pasiekė dar šeši dalyviai: vakaro favorite tapo Ieva Zasimauskaitė
 Laidos metu buvo sulaukta 4465 balsų iš žiūrovų.
 Laidos įrašas (lrt.lt mediateka)

Nr.Atlikėjas (atlikėjas/grupė)DainaKomisijaŽiūrovųGalutiniaiBalsaiBalaiBalsaiBalaiBalaiVieta1 Clockwork Creep „Grow“16435959 72 Justė Kraujelytė „How to Get My Life Back“438691101823 Gabrea  „Make it Real“1642832694 Titas ir Benas „Getting Through This“471029131335 Cosmic Bride „The Devils Lives in Spain“1229302116 Viktorija Kajokaitė „Piece of Universe“1033244107Emilijana „Illuminate“71748121368 Justin 3 feat. nanaart  „Something that is Natural“3062581789 Ieva Zasimauskaitė  „I`ll be There“5612554820110 Moosu X  „Love that Hurts“306433713511 Queens of Roses „Washing Machine“3274236134

 Trečia laida (sausio 22 d.)
 Laidos įrašymo data - sausio 11 d., Didžioji LRT studija. Trečioje eurovizinės atrankos laidoje – gausus scenos senbuvių būrys ir rimti ketinimai laimėti
 Komisijos sudėtis: Ramūnas Zilnys, Darius Užkuraitis, Gerūta Griniūtė, Vytautas Bikus ir Ieva Narkutė. Trečioje atrankų į „Euroviziją“ laidoje scenos veteranai dovanos džiaugsmą akims ir ausims: kas pateks į pusfinalį?
 Į pusfinalių etapą pateko 6 atlikėjai, buvo pašalinti likę 6 atlikėjai. „Pabandom iš naujo!“ – įtempta kova: į pusfinalį keliauja dar 6 dalyviai, vakaro žvaigžde tapo Monika Liu
 Laidos metu buvo sulaukta 6367 balsų iš žiūrovų.
 Laidos įrašas (lrt.lt mediateka)
Nr.Atlikėjas (atlikėjas/grupė)DainaKomisijaŽiūrovųGalutiniaiBalsaiBalaiBalsaiBalaiBalaiVieta1 Basas Pegasas „Ponai"1942172672 Rūta Loop „Call Me from the Cold"43858681623 Vasha „Nepaleidi"1532223684 Geleibra „Aš jaučiu tave"10221613115 Vilija Matačiūnaitė „101"441018301066 Emilija V „Overload"107000127 Gintarė Korsakaitė „Fantasy Eyes"23549761158 Živilė Gedvilaitė „Lioness"4025344109 Monika Liu „Sentimentai"581221241224110 Gebrasy „Into Your Arms"407576714411 Mėnulio fazė „Give Me a Sign"6134956912 Lolita Zero „Not Your Mother"27610741016

Trečioji ir jau paskutinė atrankinė 2022 m. „Pabandom iš naujo!“ laida sėkminga buvo tik pusei joje pasirodžiusių dalyvių. Kurie šeši atlikėjai pateko į atrankos pusfinalį, lėmė LRT TELEVIZIJOS žiūrovų ir nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos „Pabandom iš naujo!“ komisijos simpatijos.
Susumavus komisijos narių balus ir žiūrovų balsus paaiškėjo, kad vakaro favorite tapo ir daugiausiai simpatijų surinko Monika Liu. Kartu su ja į atrankos pusfinalį keliauja dar penki atlikėjai: Rūta Loop, Lolita Zero, Gebrasy, Gintarė Korsakaitė ir Vilija Matačiūnaitė (Žiūrovų balsų ir komisijos skirtų balų lenteles rasite publikacijos pabaigoje.).
Trečiosios atrankinės „Pabandom iš naujo!“ laidos įrašas:
Šiemet su dalyviais, komisijos nariais ir televizijos žiūrovais sveikinasi „Pabandom iš naujo!“ vedėjų trejetukas – Ieva Stasiulevičiūtė, Giedrius Masalskis ir Richardas Jonaitis.
Pastarasis kalbina atskiroje patalpoje įsikūrusią komisiją. Šįkart dalyvių pasirodymus komentavo ir vertino LRT populiariosios muzikos vyriausiasis redaktorius Ramūnas Zilnys, atlikėja, dainų autorė Ieva Narkutė, pianistė, žurnalistė, LRT radijo ir televizijos laidų bei renginių vedėja Gerūta Griniūtė, kompozitorius, muzikos prodiuseris Vytautas Bikus ir muzikologas, LRT OPUS vyresnysis muzikos redaktorius Darius Užkuraitis.
Balsuoti už labiausiai patikusią dainą galėjo ir televizijos žiūrovai, skambindami arba siųsdami trumpąsias SMS žinutes telefono numeriu 1669. Žiūrovų balsavimo rezultatai, kaip ir komisijos balai, buvo skelbiami laidos pabaigoje.
Už žiūrovų skambučius ir trumpąsias žinutes surinktų lėšų dalis, tenkanti LRT, bus skirta nacionalinę atranką laimėjusiam atlikėjui ar grupei. Asociacija LATGA dainos nugalėtojos autoriui skirs 5000 eurų dydžio piniginį prizą.
Trečiąją atrankinę „Pabandom iš naujo!“ laidą pradėjo maištingieji grupės „Basas Pegasas“ nariai. „Pyktį vaidinti labai lengva, o gėrį – kur kas sunkiau“, – besišypsodamas portalui LRT.lt po pasirodymo „Ponai“ kalbėjo grupės lyderis Marius Repšys.
Piktokas įvaizdis, kurį ant scenos demonstravo grupės nariai, nuo jos nužengus kaip mat išgaravo. „Kokiu stiliumi dainuosiu? Savo mėgstamiausiu!“ – pranešęs, kad dalyvaus nacionalinėje atrankoje, intrigavo M. Repšys, repuojantis ir dainų žodžius rašantis nuo vaikystės. Pomėgį dainuoti atgaivinęs garsus aktorius grįžo su trenksmu ir dainoje „Ponai“ ne sykį nuskambėjusiu klausimu, iš kokio akmens ir metalo esame padaryti.
Vakarą tęsė nacionalinių atrankų senbuvė Rūta Loop. Šįsyk ji grįžo ne tik su nauja daina „Call Me From the Cold“, bet ir išvaizdos pokyčiais. „Man atrodo, kad niekad nereikia bijoti pokyčių, visiškai jokių. Tiesą sakant, saviraiška yra smagus dalykas, kuriame gali išsibandyti įvairiausius dalykus – nuo šukuosenų iki makiažo ir panašiai.
Man pačiai buvo labai įdomu, kaip atrodysiu ilgais plaukais, nes niekada tokių neturėjau – net vaikystėje man juos kirpdavo ir kirpdavo, tad taip ir likau trumpais plaukais“, – šypsojosi su portalu LRT.lt kalbėdama Rūta Loop.
„Dažnai mes galvojame, kad žinome, kaip žmogui padėti, kai jam yra sunku. Bet tikiu, kad dažnai žmogus tik nori būti išgirstas, suprastas, neteisiamas. Šioje dainoje aš įkūniju energiją, kuri klauso, kuri girdi ir taip sukuria jaukią atmosferą, padeda žmogui atsiverti, eiti į šviesą iš tamsos ir liūdesio.
Tačiau ši daina nėra liūdna, ji viltinga, ir šios dainos istorijoje žmogus supranta, jog jam reikėjo ne ieškoti šviesos, o uždegti šviesą savyje – šviesą, kurią jis visada ir turėjo“, – pristatydama dainą, su kuria pasirodo 2022 m. „Pabandom iš naujo!“, kalbėjo Rūta Loop.
Vashos slapyvardžiu pasivadinusi atlikėja Gabrielė Rutkauskienė į nacionalinės atrankos sceną po pertraukos sakė grįžtanti su jauduliu, tačiau turinti viltį, kad šiais metais jai šypsosis sėkmė. „Jaučiuosi gerai. Manau, kad esu pasiruošusi ir tikiuosi, kad šiais metais man pasiseks“, – LRT.lt sakė dainą „Nepaleidi“ atlikusi Vasha.
Ant scenos Vashai talkina trys Kauno muzikinio teatro artistai – Aurimas Tiškevičius, Antanas Striganavičius, Valerijus Osadchenko. Atlikėjos pasirodymo choreografiją sukūrė Kauno muzikinio teatro primarijus Gintaras Visockis.
Na, o lietuvių kalba atliekamos Vashos dainos žodžius padiktavo ne kas kita, kaip asmeninės patirtys. „Nepaleidi“ – apie dviejų žmonių patiriamus jausmus, santykių suvokimą, asmenines laisves ir bandymus varžyti vienas kito gyvenimo ribas.
„Tai tikrai šviesi daina, – pristatydama dainą kalbėjo Vasha. – Apie tikrą meilę, tikėjimą ir viltį. Apie tai, jog dviejų žmonių noras būti kartu yra stipresnis už visas pasitaikančias gyvenimo kelyje kliūtis.“
Gabrielė Urbonaitė-Geleibra – nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos debiutantė. Išbandyti savo jėgas šioje scenoje ji nutarė su daina „Aš jaučiu tave“.
Emocinį dviejų žmonių ryšį, išlikusį ir po vieno iš jų mirties, savo kūrinyje apdainuojanti Geleibra apie tai, jog pateko į nacionalinę atranką, sužinojo jau keliaudama. Taip atlikėjai pasitaikė galimybė dainos vaizdo klipą nufilmuoti ne Lietuvoje, o Tailande.
Nors Geleibra sako turėjusi pakankamai mažai laiko pasiruošti pasirodymui, ji nė akimirkos nesudvejojo – praleisti progos sudalyvauti nacionalinėje „Eurovizijos“ nevalia. „Na, o jaudulys visada buvo ir, manau, išliks, nes man tikrai rūpi, ką aš darau. Man labai svarbu lipti į sceną ir padaryti tai, ką galiu geriausiai“, – po pasirodymo portalui LRT.lt kalbėjo Geleibra.
Po pirmųjų keturių pasirodymų žodį tarė komisija, nustebusi, kad net trys dainos nuskambėjo lietuvių kalba. I. Narkutei „Baso Pegaso“ daina priminė „G&G Sindikato“ ar „Anties“ pasirodymus. Tiesa, „Baso Pegaso“ pasirodymas jai pasirodė per daug konceptualus, šiek tiek per tolimas nuo Europos.
I. Narkutė, o taip pat ir kiti komisijos nariai, kaip išskirtinį pažymėjo Rūtos Loop pasirodymą. „Man pati daina labai patiko. Aš priedainį prisimenu, tas vietas, kurias Rūta su savo komanda, turbūt, ir norėjo parodyti savo dainoje. Aš jas prisimenu, man jos labai gražios, labai estetiškai viskas skamba, viskas super“, – Rūtą Loop gyrė V. Bikus, o R. Zilnys pridūrė, kad po pirmųjų keturių pasirodymų kyla nuojauta, jog nusimato geras „Pabandom iš naujo!“ vakaras.
Po šviesių komisijos pasisakymų ant scenos žengė Vilija Matačiūnaitė – nacionalinių „Eurovizijos“ atrankų senbuvė, nuo 2014 m., kai su daina „Attention“ didžiajame dainų konkurse atstovavo Lietuvai, puikiai pažįstanti ir „Eurovizijos“ sceną.
Nemažai patirties sukaupusi atlikėja portalui LRT.lt sakė šįsyk ant scenos ėjusi kaip į šventę – nors atlikdama lietuvišką dainą „Šimtas ir vienas“ jautė jaudulį, jis veikiau buvo džiaugsmingas.
„Viską padariau, ką buvau sau pasilinkėjusi, ir komanda mano faina – mažytė, jauki, moteriška draugija. O žiūrovams palinkėčiau malonaus žiūrėjimo, kad būtų jaukus, šiltas šeštadienio vakaras“, – kalbėjo Vilija. Klaipėdoje gyvenanti atlikėja pridūrė, kad trečiosios atrankinės laidos šeštadienis jai – tarsi šventė ir puiki proga susitikti su Vilniuje gyvenančiais, ją palaikančiais šeimos nariais.
Ant nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos scenos Emilija Valiukevičiūtė žengė jau antrąsyk. Nuo pat vaikystės muzikuojanti dainų autorė, atlikėja šį kartą grįžta su daina „Overload“, kuria, kaip pati sakė, labai tiki.
„Labai džiaugiuosi šia patirtimi. „Eurovizija“ visada yra tiesiog nuostabus potyris. Tai – kaip važiavimas amerikietiškaisiais kalniukais. Viskas vyksta taip greitai. Tos trys minutės visada prabėga per greitai – norėčiau dar kartą lipti ant scenos, vėl dainuoti ir vėl dalintis su jumis muzika“, – nužengusi nuo scenos LRT.lt sakė E. Valiukevičiūtė.
Gintarė Korsakaitė nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos sceną sudrebino daina „Fantasy Eyes“. Kad šiemet po pertraukos dar sykį bandys iškovoti bilietą į didžiąją „Euroviziją“, atlikėja gerbėjams panešė ir savo feisbuko paskyroje.
„Keistas jausmas užplūsta, kai žiūriu prieš dešimtmetį darytas nuotraukas, kuomet pirmą kartą dalyvavau atrankose būdama 16 metų. Jauniausia dalyvė, sakė tada. Šiemet su brandumu ir nekantrumu vėl lipsiu į tą pačią sceną“, – socialiniame tinkle džiaugėsi ir gerbėjų palaikymo prašė G. Korsakaitė. Jai pavyko prisibelsti į gerbėjų širdis – G. Korsakaitę išvysime ir „Pabandom iš naujo!“ pusfinalyje.
Dar vieną atrankų senbuvę Živilę Gedvilaitę į šių metų „Pabandom iš naujo!“ su geriausiais linkėjimais iš Šiaulių išlydėjo šeima. Prieš žengdama į sceną atlikėja portalui LRT.lt užsiminė, kad savo atliekama daina „Lioness“ siunčia žinutę apie moters stiprybę, galybę ir tvirtumą.
„Aš tą tvirtumą dažniausiai jaučiu viduje, o parodyti galbūt ne visada pavyksta, nes manyje nėra didelės agresijos. Todėl tą moterišką stiprybę, lyderės jėgą tiesiog parodysiu tokią, kokią turiu“, – šypsojosi Ž. Gedvilaitė.
„Lauksiu jūsų šypsenų, siunčiamų puikių emocijų, plojimų bei palaikymo SMS žinutėmis. Tik Jūsų palaikymo dėka galėčiau tobulėti tolimesniame etape“, – į gerbėjus savo feisbuko paskyroje kreipėsi eurovizinę dainą pristačiusi Ž. Gedvilaitė. Deja, nei žiūrovų, nei komisijos narių simpatijų nepakako – Ž. Gedvilaitė savo eurovizinę kelionę šiemet jau baigė.
Po keturių merginų pasirodymų vėl pasisakė komisija. „Vilijos Matačiūnaitės pasirodymas šioje ketveriukėje man pasirodė pats šauniausias. <...> Manau, kad ji jautėsi labai komfortabiliai, man jos klausytis taip pat buvo smagu“, – komentavo D. Užkuraitis. Nuo komentarų apie kitus tris pasirodymus jis susilaikė.
Panašiai ir I. Narkutė, pažymėjusi, kad gerą įspūdį palikusios Vilijos dainos ji mielai klausytųsi dar sykį. Priešingai, nei kitų trijų dainų.
Kolegoms antrino ir V. Bikus, kaip geriausią iš keturių pastarųjų pasirodymų išskyręs Vilijos dainą. „Gintarė davė mums labai daug energijos, labai gerai judėjo, viskas puiku. O štai Živilei judesio pritrūko, nes daina tarsi ir emocinga. Galvoju, kad tokių dainų „Eurovizijoje“ yra daug. Taigi reikia surasti cinkelį, kuris išskirtų tokį kūrinį iš minios, jeigu jis patektų“, – sakė V. Bikus.
Vos pasirodžiusi Monikos Liu daina „Sentimentai“ internete sukėlė tikrą audrą – šiam kūriniui nacionalinėje atrankoje kaipmat padėta prognozuoti sėkmė.
Pati atlikėja portalui LRT.lt prasitarė, kad per karantiną gimusią dainą apie praeityje įstrigusią artistę padiktavo asmeninės patirtys. „Aš iš pajūrio. Užaugau žiūrėdama į jūros tolį, tad kitaip negali būti. Esu labai sentimentali“, – šypsojosi Monika Liu.
Monikos Liu daina – viena iš daugelio trečiosios atrankinės laidos dainų, skambėjusių gimtąja kalba. „Tegul skamba mūsų kalba plačiai plačiai“, – pristačiusi dainą savo instagramo paskyroje į gerbėjus kreipėsi atlikėja. Ji ir atrankoje užsiminė, kad šiemet turi tikslą parodyti Europai, kaip skamba lietuvių kalba.
Panašu, jog tikslą pasiekti gali pavykti – trečiosios atrankinės laidos pabaigoje paaiškėjo, kad Monika Liu tapo vakaro favorite ir surinko daugiausia balsų tiek iš žiūrovų, tiek iš komisijos.
Praėjusiais metais vos žingsniu nuo nugalėtojų „The Roop“ atsilikęs ir antrąją vietą nacionalinėje „Eurovizijos“ atrankoje užėmęs Audrius Petrauskas-Gebrasy neslepia, kad šiemet į sceną grįžta sau keldamas aukštus reikalavimus.
„Nesugrįžti ir nepabandyti sudalyvauti „Eurovizijoje“ šiemet būtų mažų mažiausiai nuodėmė, to man neleido pamiršti ir visi žmonės, kurių žinutės, kad privalau dar kartą pabandyti, užplūdo visus mano socialinius tinklus. Nemeluosiu, labai smagus jausmas, kai tavęs laukia sugrįžtančio“, – pristatydamas dainą apie išsiskyrimą „Into Your Arms“ džiaugėsi Gebrasy. Susumavus žiūrovų ir komisijos narių balsus paaiškėjo, jog Gebrasy išvysime ir atrankos pusfinalyje.
„Mėnulio fazė“ su daina „Give Me A Sign“ tikrai išjudino ne vieno LRT žiūrovo pečius. „Padariau viską, ką galėjau, nors repeticijoje visada viskas būna daug geriau ir sklandžiau“, – portalui LRT.lt po pasirodymo kalbėjo grupės „Mėnulio fazė“ lyderis Vladas Chockevičius.
Šio šeštadienio jis sakė laukiantis su džiaugsmu ir pridūrė, kad mėgavosi kiekviena sekunde, praleista ant eurovizinės scenos. „Tikiuosi, patiks ir žiūrovui“, – šypsojosi V. Chockevičius, LRT siužete pasakojęs, kad akimirkomis, kai nedainuoja ir nekuria, mėgsta atsiduoti kitam savo pomėgiui – ūkininkavimui.
Su kūriniu „Not Your Mother“ į nacionalinės atrankos sceną grįžusi Lolita Zero pasipuošė švytinčiu baltos spalvos kostiumu, ryškiu makiažu. Žinoma, nepamiršo ir savo skiriamuoju ženklu tapusių ragų. Po pasirodymo portalui LRT.lt ji atskleidė prie veidrodžio praleidusi ne vieną valandą.
Po Lolitos Zero personažu besislepiantis aktorius, choreografas, režisierius Gytis Ivanauskas pasakojo šia daina siunčiantis gražią žinutę: paleiskime savo demonus ir eikime šokti.
„Lolita Zero į sceną ateis labai rimtai, sakyčiau, su nemaža pretenzija į Berlyno reivo festivalius“, – kalbėjo G. Ivanauskas, pridūręs, kad šiemet Lolita Zero į nacionalinę atranką ateina su ketinimu laimėti. Jis pažymėjo, kad „Eurovizijai“ reikalingas netikėtumas, o jų Lolitos Zero pasirodyme tikrai netrūksta.
„Daina kaip tamsus psichoanalitinis sapnas. Galvoju, jeigu jau daryti keistai, tai, turbūt, kažkaip taip reikėtų“, – Lolitos Zero pasirodymą komentavo I. Narkutė. Jai pritarė ir R. Zilnys, pažymėjęs, kad pasirodymas prikausto dėmesį, tačiau muzikine prasme nėra stiprus.
Trečioji vakaro dalis G. Gerūtai pasirodė stipriausia ir įdomiausia. „Gebrasy puikiai valdo balsą, yra paaugęs, man atrodo, jam gali šiais metais pasisekti“, – šypsojosi G. Griniūtė, gerų žodžių negailėjusi ir Monikai Liu bei Lolitai Zero.
D. Užkuraitis taip pat teigiamai įvertino Monikos Liu pasirodymą: „Skamba labai gerai, puikus nebylaus kino aktorės įvaizdis, šauni daina.“ Gebrasy pasirodymas jam pasirodė kiek akademiškas, o Lolitos Zero – vienaip ar kitaip prikaustantis dėmesį.
LRT.lt primena, kad kelialapį į nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos pusfinalį jau iškovojo Ieva Zasimauskaitė, Titas ir Benas, Justė Kraujelytė, Emilijana, „Queens of Roses“ ir „Moosu X“. Pirmojoje atrankinėje laidoje paaiškėjo, kad į pusfinalį taip pat patenka Erica Jennings, Augustė Vedrickaitė, Urtė Šilagalytė, Joseph June, Mary Mo ir Elonas Pokanevič.
Iš viso šių metų atrankoje dalyvavo 34 grupės ir atlikėjai, visą jų sąrašą galite rasti čia. Iš atrankos pasitraukė Monika Linkytė ir Artūras Aleksiejus-Alekas.
Pirmieji 9 pusfinalio dalyviai susikaus jau sausio 29-ąją. Antrasis pusfinalis su dar 9 dalyviais numatytas vasario 5-ąją. Dar po savaitės, vasario 12-osios vakarą, „Pabandom iš naujo!“ finale jėgas surems 8 finalininkai. Paskutinės laidos metu paaiškės atlikėjas ar grupė, atstovausiantys Lietuvai didžiojoje šiųmetėje „Eurovizijoje“.
„Eurovizijos“ konkurse, kuris gegužės 10–14 dienomis vyks Italijos mieste Turine, susirungs 41 šalies atlikėjai. Tai – dviem valstybėmis daugiau nei praėjusių metų gegužę, kai „Eurovizija“ įvyko Roterdame. Po pertraukos į konkursą grįžo Armėnija ir Juodkalnija.
Trečiosios atrankinės „Pabandom iš naujo!“ laidos akimirkos – LRT.lt nuotraukų galerijoje.


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

 Pirmas pusfinalis (sausio 29 d.)
 Laidos įrašymo data - sausio 24 d., Didžioji LRT studija. Nufilmuotas pirmas eurovizinės atrankos pusfinalis: dalyviai keitė įvaizdį ir pasirodymų detales
 Komisijos sudėtis: Ramūnas Zilnys, Gerūta Griniūtė, Giedrė Kilčiauskienė, Vaidotas Valiukevičius ir Ieva Narkutė. Pirmajame atrankos į „Euroviziją“ pusfinalyje – 9 pretendentų kova: liko tik vienas žingsnis iki pergalės
 Šiame pusfinalyje kaip kviestinė atlikėja pasirodė Ieva Narkutė.
 Į finalą pateko 4 atlikėjai, buvo pašalinti likę 5 atlikėjai. Durys į eurovizinės atrankos finalą atsivėrė 4 dalyviams: tvirčiausiai žengė Kraujelytė, Jennings kelionė baigėsi
 Pusfinalio metu buvo sulaukta 6756 balsų iš žiūrovų.
 Laidos įrašas (lrt.lt mediateka)
Nr.Atlikėjas (atlikėjas/grupė)DainaKomisijaŽiūrovųGalutiniaiBalsaiBalaiBalsaiBalaiBalaiVieta1 Queens of Roses „Washing Machine“22464871142 Elonas Pokanevič „Someday"1433772593Emilijana „Illuminate“1435736984 Joseph June „Deadly"37737831055 Erica Jennings „Back to Myself"32647441066 Justė Kraujelytė „How to Get My Life Back“5412799102217 Gebrasy „Into Your Arms"461071581838 Gintarė Korsakaitė „Fantasy Eyes"24551151079 Lolita Zero „Not Your Mother"428228112202

 Antras pusfinalis (vasario 5 d.)
 Laidos įrašymo data – sausio 25 d., Didžioji LRT studija. Į 2-ojo eurovizinės atrankos pusfinalio filmavimą atskubėję dalyviai – apie komentarus, nemiegotą naktį ir ašaras
 Komisijos sudėtis: Ramūnas Zilnys, Gerūta Griniūtė, Ieva Narkutė, Vytautas Bikus ir Stanislavas Stavickis-Stano. Antrajame atrankos į „Euroviziją“ pusfinalyje susitinka dar 9 pretendentai: kas iškovos kelialapius į finalą?
 Šiame pusfinalyje kaip kviestiniai svečiai pasirodė grupė Saulės kliošas.
 Į finalą pateko 4 atlikėjai, buvo pašalinti likę 5 atlikėjai. Bilietas į „Pabandom iš naujo!“ finalą – dar 4 dalyvių rankose: žiūrovų ir komisijos simpatijos sutapo, favoritė – Monika Liu
 Pusfinalio metu buvo sulaukta 8974 balsų iš žiūrovų.
 Laidos įrašas (lrt.lt mediateka)

Nr.Atlikėjas (atlikėjas/grupė)DainaKomisijaŽiūrovųGalutiniaiBalsaiBalaiBalsaiBalaiBalaiVieta1 Mary Mo „Get Up“2043012692 Vilija Matačiūnaitė „101“3063033963 Urtė Šilagalytė „Running Chords“1221165101254 Ieva Zasimauskaitė „I`ll be There“37848151345 Augustė Vedrickaitė „Before You're 6ft Under“491093481826 Rūta Loop „Call Me from the Cold“37887871537 Titas ir Benas „Getting Through This“2653104978 Monika Liu „Sentimentai“58123965122419 Moosu X „Love that Hurts“16363769

Antrasis nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos „Pabandom iš naujo!“ pusfinalis sėkmingai baigėsi keturiems dalyviams, o tiksliau – dalyvėms. Kas dar žingsniu priartėjo prie svajonės atstovauti Lietuvai 2022-ųjų „Eurovizijoje“, paaiškėjo vakaro pabaigoje susumavus komisijos balus ir žiūrovų balsus.
Nacionalinės atrankos „Pabandom iš naujo!“ finale vasario 12-ąją išvysime Moniką Liu, Ievą Zasimauskaitę, Augustę Vedrickaitę ir Rūtą Loop.
Durys į finalą užsitrenkė penkiems atlikėjams – savo pasirodymą šių metų atrankoje baigė „Moosu X“, Titas ir Benas, Urtė Šilagalytė, Vilija Matačiūnaitė ir Mary Mo (žiūrovų balsų ir komisijos balų lenteles rasite publikacijos pabaigoje).
2-ojo „Pabandom iš naujo!“ pusfinalio transliacijos įrašas:
Šiemet su dalyviais, komisijos nariais ir televizijos žiūrovais sveikinasi „Pabandom iš naujo!“ vedėjų trejetukas – Ieva Stasiulevičiūtė, Giedrius Masalskis ir Richardas Jonaitis.
Pastarasis kalbina atskiroje patalpoje įsikūrusią komisiją. Šįkart dalyvių pasirodymus komentavo ir vertino LRT populiariosios muzikos vyriausiasis redaktorius Ramūnas Zilnys, atlikėja, dainų autorė Ieva Narkutė, pianistė, žurnalistė, LRT radijo ir televizijos laidų bei renginių vedėja Gerūta Griniūtė, kompozitorius, muzikos prodiuseris Vytautas Bikus ir atlikėjas, kompozitorius, prodiuseris Stanislavas Stavickis-Stano.
Balsuoti už labiausiai patikusią dainą galėjo ir televizijos žiūrovai, skambindami arba siųsdami trumpąsias SMS žinutes telefono numeriu 1669. Už žiūrovų skambučius ir trumpąsias žinutes surinktų lėšų dalis, tenkanti LRT, bus skirta nacionalinę atranką laimėjusiam atlikėjui ar grupei. Asociacija LATGA dainos nugalėtojos autoriui skirs 5000 eurų dydžio piniginį prizą.
Antrąjį eurovizinės atrankos pusfinalį su daina „Get Up“ pradėjo Mary Mo. „Nebebuvo jaudulio dėl kito etapo. Jaučiausi užtikrintai, džiaugiuosi komandos darbu. Sceną prisipratinome, joje pasijutome daug tvirčiau, tad šįsyk atėjau kaip į šventę“, – po pasirodymo šypsojosi su portalu LRT.lt kalbėdama Mary Mo.
Ji pridūrė besidžiaugianti, kad išdrįso sudalyvauti šių metų „Pabandom iš naujo!“, nors jos daina, neslepia, gimė iš itin skaudžių išgyvenimų ir netekčių.
„Nugulus liūdesiui, apėmė troškimas viską išlieti kūryboje. Taip ir gimė motyvuojanti ir save į rankas suimti reikalaujanti daina. Ji nėra saldi, gal net gruboka, drąsi, galinga, turinti emocijos tuštumos, chaoso ir sprogimo“, – pasakojo Mary Mo, šiuo metu eurovizinius rūpesčius derinanti ir su motinystės džiaugsmais.
Antroji ant scenos žengusi Vilija gerbėjams paruošė staigmenų ir atliko nemažai pasirodymo „Šimtas ir vienas“ pokyčių. „Nežinau, ar tie pokyčiai, kuriuos sugalvojau, išeis į naudą, bet sumaniau, kad reikia persirengti, pabandyti kitaip, nes kažkodėl žmonės nebalsavo. Reikia išsiaiškinti, kodėl.
Ar tikrai bloga daina? Komisijai taip neatrodo. Gal dabar bus atvirkščiai – pasirodymas nepatiks komisijai, bet gal patiks žiūrovams“, – juokėsi nuo scenos nužengusi Vilija.
Tiesa, atlikėja pripažino, kad antrąjį kartą jaudulio buvo daugiau nei pirmąsyk. „Pradžia yra tarsi prisistatymas, o dabar jaučiu atsakomybę ir komisijos nariams, kurie mano dainą įvertino labai gerai“, – mintimis su portalu LRT.lt dalijosi Vilija.
Šio šeštadienio Urtė Šilagalytė sako laukusi su džiaugsmu. Mat nors antras jos pasirodymas „Running Chords“ ant šių metų eurovizinės scenos gerokai skiriasi nuo matyto atrankos laidoje, šįsyk jaudulio buvo mažiau, LRT.lt sakė atlikėja.
„Antru pasirodymu labiausiai džiaugiuosi todėl, kad įvykdžiau vieną iš savo norų vizualinę pusę pateikti taip, kad per antrą pasirodymą pasimatytų kontrastas, kurio ir siekėme“, – nužengusi nuo scenos sakė U. Šilagalytė. Ji pridūrė, kad skirtingas vaizdas ant scenos atspindi ir jos pačios emocijų, kilusių kuriant dainą, kaitą.
Po pirmųjų trijų pasirodymų pasisakė komisija, pastebėjusi, kad visos dalyvės patobulino savo numerius. „Organiškas ir vaizdas, ir garsas. Daina tinka atlikėjai ir atlikėja tinka dainai“, – apie Mary Mo pasirodymą kalbėjo I. Narkutė.
Tiesa, Vilijos pokyčiai didelio įspūdžio jai nepaliko – I. Narkutė pažymėjo, kad jai labiau patiko pirmasis atlikėjos pasirodymas. „Urtė atrodė susikausčiusi. Balsas tarsi ir vietoje, bet laisvės pritrūko, tokio smūgio, kurio pasiilgta, norėta ir laukta“, – sakė I. Narkutė.
Panašiomis įžvalgomis dalijosi ir kiti komisijos nariai. „Vilijos daina puiki, aranžuotė nuostabi. Ta daina, mano ausimis, neša tokį lengvumą. Nesu aprangų ekspertas, bet, man atrodo, apranga atlikėją šiek tiek varžė. Pirmajame pasirodyme buvo daugiau laisvumo“, – pastebėjo V. Bikus.
Po komisijos komentarų užtikrintai su daina „I`ll Be There“ ant scenos žengė Ieva Zasimauskaitė. Kaskart prieš pasirodymą maldą sukalbanti atlikėja sakė, kad šįsyk koncentravosi ne į išorę – kaip atrodo plaukai, makiažas ar drabužis, – o į vidų.
„Gale dainos susigraudinau, man tai ženklas, kad pati pajaučiau dainą. Tai nebuvo tik sudainuoti žodžiai, negalvojau, kur pasisukti, kur žiūrėti. Dainavau taip, kaip tą dainą parašiau, ir, manau, buvo geriau nei pirmą kartą“, – portalui LRT.lt po pasirodymo sakė I. Zasimauskaitė.
Didžiosios „Eurovizijos“ sceną 2018 m. jau pažinusi atlikėja sako norinti, kad šiųmetis jos kūrinys nusiųstų vilties žinutę kiekvienam, šiuo metu išgyvenančiam kažką sunkaus. O tiems, kurių kelyje nepasitaikė skausmingų kliūčių, būtų lyg priminimas apsidairyti aplink, ar šalia nėra artimųjų, kuriems reikia mūsų palaikymo.
„Kai dainavau šitą dainą pirmus kartus, man ji buvo tarsi malda, priminimas sau, kad net baisiausia ir liūdniausia diena praeina. Kad reikia nebijoti, jog nepavyks ar jau nepavyko šimtus kartų. Tikrai tikrai pavyks! Kelias yra!“, – pristatydama eurovizinę dainą kalbėjo I. Zasimauskaitė.
Augustė Vedrickaitė į antrąjį nacionalinės atrankos pusfinalį atskubėjo po kone nemiegotos nakties, mat filmavimo išvakarėse sužinojo, kad du scenoje drauge turėję pasirodyti muzikantai užsikrėtė koronavirusu. Vis dėlto ne vienus metus muzikos pasaulyje besisukanti atlikėja greitai surado išeitį ir prisijungti pakvietė kitus pažįstamus muzikantus.
Galutiniu „Before You`re 6 ft Under“ rezultatu A. Vedrickaitė liko patenkinta, o pasitikėjimo atlikėjai suteikė ir po atrankinės laidos išgirsti teigiami komisijos narių komentarai.
„Būna, paleidi dainą kaip kūdikį į pasaulį ir nežinai, kaip kas reaguos. Ką čia slėpti – perskaičiau ir visus komentarus internete, nes buvo tikrai įdomu sužinoti žmonių nuomonę, kritiką, surasti ką nors, kas padėtų pasirodymą padaryti dar geresnį“, – mintimis dalijosi atlikėja. Jos triūsas atsipirko – A. Vedrickaitė, sulaukusi tiek žiūrovų, tiek komisijos palaikymo, užtikrintai iškovojo bilietą į „Pabandom iš naujo!“ finalą.
„Diena ir naktis“, – taip savo pirmą ir antrą pasirodymus „Pabandom iš naujo!“ scenoje palygino Rūta Loop. Ir ne tik todėl, kad antrąsyk keitėsi nemažai pasirodymo detalių: atlikėjos stilius, apšvietimas, kamerų darbas. Svarbiausia, kad šįkart, anot Rūtos Loop, galiausiai pavyko perteikti tikrąją dainos emociją.
„Pirmą kartą mane kaustė jaudulys ir pasirodymo detalės, turėjau nemažai ką veikti scenoje, o dabar jaučiu, kad viską paleidau ir nebe aš tarnavau technikai, o technika man padėjo išpildyti pasirodymą. Čia turbūt mano didžiausias laimėjimas, nes televizijos žiūrovams norisi pateikti pasirodymą, kurį žiūrėdama pati tikėčiau, jog tai ir yra emocija, kurią nešu“, – po pasirodymo „Call Me From the Cold“ šypsojosi portalo LRT.lt kalbinama Rūta Loop.
„Ši daina yra apie energiją, tvyrančią tarp dviejų žmonių. Stengiuosi įkūnyti tą energiją ir priminti žmogui, kad jis turi šviesą savyje“, – kalbėjo ir ją palaikantiems gerbėjams dėkojo Rūta Loop.
Komisijos nariai neslėpė, kad po šių trijų dainų patyrė įvairių emocijų, daugiausia – teigiamų. „Ievos kūrinys neša jaukumą ir ji, kaip solistė, supranta, ką daro, jai puikiai pavyksta. Šaunuolė.
Džiaugiamės, kad pas Augustę ant scenos pasirodė grupė. Man ši daina viena geriausių šių metų atrankoje. Neįsivaizduoju, kaip ji galėtų nepatekti į finalą.
Na, o Rūtos Loop pasirodyme yra begalinis trapumas, kurį ji sugebėjo puikiai ištransliuoti. Vizualiai man tai yra geriausiai atrodantis kūrinys šių metų atrankoje. Įsivaizduoju, kad jis galėtų atstovauti mūsų šaliai Turine“, – komentavo V. Bikus.
Panašios nuomonės ir S. Stavickis-Stano. „Nėra nieko gražiau negu žmogus, kuris gali atsistoti scenoje ir išdainuoti savo skausmą, ašaras. Kalbu apie Ievą, ji verta dar sykį sudalyvauti „Eurovizijoje“, – sakė S. Stavickis-Stano.
Jis pridūrė, kad A. Vedrickaitės pasirodymas traukia akį ir prie ekranų per atrankinę laidą prikaustė net jo vaikus. „O Rūta Loop padarė tokį vaizdo spektaklį, į kurį norisi žiūrėti dar ir dar“, – sakė S. Stavickis-Stano.
Vakarą tęsė Titas ir Benas, į sceną grįžę kruopščiai atlikę namų darbus – nudailinę dainos „Getting Through This“ šokio judesius, taip pat atsižvelgę į komisijos narių pastabas ir patobulinę sceninį įvaizdį. Vaikinai neslėpė, kad patarimų padirbėti prie įvaizdžio sulaukė ir iš pažįstamų, interneto komentatorių, tad nedvejodami nusprendė – per antrą pasirodymą atrodys kitaip.
„Ant scenos stovi geros mūsų draugės bei kolegės Saulė ir Salomėja, už scenos pritaria Audrius (Petrauskas-Gebrasy, 2022 metų „Pabandom iš naujo!“ dalyvis, – LRT.lt) su Faustu. Kai šalia stovi ir palaiko draugai, o kartais ir į ausines ką nors linksmo pasako, labai faina“, – pasirodymu džiaugėsi Titas ir Benas.
Su „Sentimentais“ darsyk ant scenos žengusi Monika Liu savo įvaizdžio nekeitė. Tiesa, keitė pasirodymo vizualizacijas. „Mano įvaizdis žmonėms labai patiko, tai ir įpareigojo jo nekeisti. Klausiau, ką sakė žmonės“, – portalui LRT.lt po pasirodymo kalbėjo Monika Liu.
Atlikėja neslėpė, kad po pasirodymo ją pasiekė daugybė komentarų. Kas nustebino – kad didžioji dalis jų buvo teigiami, šypsojosi „Pabandom iš naujo!“ dalyvė.
„Žinau, kad kai esi viešumoje, gauni ir šilto, ir šalto. Vieni tave pavadina šlykščia, o kiti ant kūno tatuiruojasi tavo tekstus. Buvau nusiteikusi ir blogam, tačiau šiuo atveju daugiau gero atsako. Labai tai vertinu ir noriu už tai padėkoti“, – džiaugėsi Monika Liu.
Ji taip pat nedrąsiai užsiminė pasvajojanti, kas būtų, jei pavyktų išvykti į Turine vyksiančią 2022 m. „Euroviziją“. Žinoma, ne kaip žiūrovei, – nes bilietą į Italiją ji jau turi, – o kaip Lietuvos atstovei. „Jei nutiktų taip, kad laimiu, noriu, kad visi būtume kaip vienas. Na, žinote, kaip būna su krepšiniu: jeigu viskas gerai, esame kaip vienas“, – šypsojosi Monika Liu.
Antrąjį „Pabandom iš naujo!“ pusfinalį užbaigė „Moosu X“ pasivadinęs prodiuserių Justo Kulikausko ir Aurimo Galvelio duetas. Nužengę nuo scenos atlikėjai portalui LRT.lt pasakojo, kad pusfinaliui nemažai ruošėsi: analizavo pirmą „Love That Hurts“ pasirodymą, konsultavosi su muzikos profesionalais, nuolat repetavo.
„Kuo toliau, tuo labiau tikime savo daina. Pusfinaliui norėjosi viską padaryti geriau nei pirmą kartą. Tikime, kad pavyko“, – šypsojosi dueto nariai.
Tiesa, jiedu pripažino, kad antras kartas ant „Pabandom iš naujo!“ scenos sukėlė daugiau jaudulio. „Sunkiausia tai, kad jautiesi įsipareigojęs tam vieninteliam pasirodymui, kuris turi būti geriausias iš visų namuose jau surepetuotų kartų. Ko gero, sunkiausia įveikti jaudulį ir susitaikyti su mintimi, kad jei tai ir nebus pats geriausias kartas, padarėme viską, kad taip būtų“, – įspūdžiais dalijosi „Moosu X“.
Po trijų paskutinių pasirodymų komisijos įspūdžiai buvo puikūs. „Turbūt nieko nenustebinsiu pasakydama, kad Monikos Liu norisi klausytis ir į ją žiūrėti. Pasijunti lyg būtum dviese su ja kambaryje – apima geras jausmas.
Kalbant apie Tito ir Beno šokį, pagalvojau, ar negali būti taip, kad šiek tiek nukenčia dainos išpildymas, nes jie galvoja apie judesius“, – komentavo G. Griniūtė ir pridūrė, kad „Moosu X“, jos manymu, dar trūksta šiek tiek treniruočių.
Jai pritarė ir R. Zilnys. „Už Moniką Liu šioje atrankoje geriau gali būti tik penkios Monikos Liu“, – sakė jis, atkreipęs dėmesį į atlikėjos pasirodymo vizualizacijas.
LRT.lt primena, kad praėjusį šeštadienį pirmąjį atrankos pusfinalį sėkmingai įveikė Justė Kraujelytė, Lolita Zero, Gebrasy ir „Queens of Roses“. Būtent su jais po savaitės, vasario 12-osios vakarą, „Pabandom iš naujo!“ finale susirems ir 4 antrąjį pusfinalį įveikę dalyviai. Paskutinės laidos metu paaiškės atlikėjas ar grupė, atstovausiantys Lietuvai didžiojoje šiųmetėje „Eurovizijoje“.
„Eurovizijos“ konkurse, kuris gegužės 10–14 dienomis vyks Italijos mieste Turine, susirungs 41 šalies atlikėjai. Tai – dviem valstybėmis daugiau nei praėjusių metų gegužę, kai „Eurovizija“ įvyko Roterdame. Po pertraukos į konkursą grįžo Armėnija ir Juodkalnija.
Atidžiai stebite 2022-ųjų nacionalinę „Eurovizijos“ atranką „Pabandom iš naujo!“? Kviečiame pasitikrinti žinias – spręskite eurovizinį LRT TESTĄ.
Antrojo „Pabandom iš naujo!“ pusfinalio akimirkos – LRT.lt nuotraukų galerijoje.


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

thumb|right|alt=Bergamo was the location of Monika Liu's postcard.|Monikos Liu atvirutė, kuri buvo rodoma prieš eurovizinį pasirodymą, kol ruošiama scena, buvo filmuota Lombardijos regiono mieste Bergame. Jame buvo rodomos įvarios Monikos Liu projekcijos ant skirtingų miesto pastatų.

2022 m. Euroviziją Lietuvoje transliavo LRT radijas ir televizija, transliacijas komentavo muzikos žurnalistas Ramūnas Zilnys. Lietuvos balus finale pristatė praėjusių metų atstovų, grupės The Roop vokalistas Vaidotas Valiukevičius.

Prieš 17 dienų į Turiną išlydėta Lietuvos atstovė „Eurovizijoje“ Monika Liu sugrįžo į Lietuvą. Pavargusi, bet laiminga, nes Europai priminė, kokia skambi lietuvių kalba, pirmą kartą skambėjusi dainų konkurso finale ir užėmusi 14-ąją vietą.
Nors atlikėjos lėktuvas Lietuvoje nusileido naktį, ją pasitiko būrelis gerbėjų ir aistruolių, dėkojusių už puikų pasirodymą, pakilią nuotaiką, kuri visus lydėjo pastarąją savaitę, ir, žinoma, už „Sentimentus“, kurie sužavėjo daugybę žmonių visoje Europoje.
Šypsena Monikos veidą puošė ir todėl, kad pergalę iškovojo „Kalush Orchestra“ iš karo purtomos Ukrainos. Jos atstovus Monika nuoširdžiai palaikė visos eurovizinės kelionės metu. Tai buvo nuostabi kelionė, patikino Monika Liu.
Monika Liu teigė esanti laiminga sugrįžusi į Lietuvą. Ji pažymėjo siekusi patekti į „Eurovizijos“ finalą, tad savo tikslą įgyvendino.
„Viskas vyko taip, kaip turėjo įvykti. Esu labai laiminga. Mano tikslas buvo praeiti į finalą, o finale nebuvo svarbi vieta. Savo tikslą pateisinau su kaupu“, – Vilniaus oro uoste žurnalistams sakė dainininkė.
Monika Liu pasakojo, kad su Ukrainos atstovais „Kalush Orchestra“ bendravo ir prieš jų pergalę, ir po jos. Atlikėja pažymėjo, kad ukrainiečiai, kurie „Eurovizijos“ scenoje paragino remti prieš Rusiją kovojančius Ukrainos karius, į dainų konkursą atvyko iš kitos realybės nei kiti europiečiai.
„Vakar viskas buvo taip pompastiška, blizga, „Eurovizija“, fejerverkai šaudo, viskas gerai, bet tas kontekstas, iš kurio yra jie, yra absoliučiai kitas, ir paskutinė eilutė, kurią jie pasakė, ji rodo tą tikrąją realybę. Labai gerai, kad jie laimėjo, tikiuosi, kad jie pasieks dar vieną pergalę ir bus viskas. Šita „Eurovizija“ būtų beprasmė, jei būtų įvykę kitaip“, – kalbėjo Monika Liu.
Dainininkė, paklausta, ko dabar labiausiai pasiilgs, teigė dar nežinanti, tačiau pažymėjo, kad pastarąsias kelias savaites įprato nuolat būti su žmonėmis.
„Aš taip pripratau būti su žmonėmis, kad šiandien, kai likau viena kambaryje trumpam, mane pradėjo imti keistas nerimas. Absoliučiai tos dvi savaitės buvo intensyvios, kitokios, nei anksčiau gyvendavau“, – su šypsena veide kalbėjo Monika Liu.
Monika Liu, paklausta, ką galvoja apie tai, kad Ukrainos komisija jai, kaip Lietuvos atlikėjai, neskyrė nė vieno balo, patikino, kad ji dėl to neįsižeidė.
„Gaunu daug žinučių, žmonės teisinasi, bet man tai absoliučiai jokio skirtumo. Svarbu, kad žiūrovai įvertino aukštai. Nė karto apie tai nepagalvojau ir neįsižeidžiau“, – kalbėjo Lietuvos atstovė „Eurovizijoje“.


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

thumb|right|alt=Bergamo was the location of Monika Liu's postcard.|Monikos Liu atvirutė, kuri buvo rodoma prieš eurovizinį pasirodymą, kol ruošiama scena, buvo filmuota Lombardijos regiono mieste Bergame. Jame buvo rodomos įvarios Monikos Liu projekcijos ant skirtingų miesto pastatų.

2022 m. Euroviziją Lietuvoje transliavo LRT radijas ir televizija, transliacijas komentavo muzikos žurnalistas Ramūnas Zilnys. Lietuvos balus finale pristatė praėjusių metų atstovų, grupės The Roop vokalistas


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

Dar kovo 29-ąją buvo paskelbta, kad Monika Liu pirmajame pusfinalyje pasirodys trečiuoju numeriu. Prieš Moniką Liu pasirodė Albanijos ir Latvijos atstovai, o po jos Šveicarijos atstovas. Paskelbta „Eurovizijos“ pasirodymų eilės tvarka: paaiškėjo, Monika Liu dainuos trečiuoju numeriu

Pusfinalio pabaigoje, Lietuva buvo paskelbta ketvirtuoju numeriu, kaip šalis, kuri patenka į finalą. Monika Liu keliauja į „Eurovizijos“ finalą: su ja – Ukrainos ir dar 8 šalių atstovai Vėliau, po finalo, kai buvo paskelbti detalūs pusfinalių rezultatai, paaiškėjo, jog Lietuvos atstovė Monika Liu pirmajame pusfinalyje užėmė septintąją vietą ir surinko 159 taškus: 56 iš komisijų balsavimo ir 103 iš žiūrovų.

Pasibaigus 2022 m. „Eurovizijos“ finalui, konkurso aistruoliai gauna progą patenkinti savo smalsumą ir sužinoti, kam kiekviena šalis skyrė savo simpatijas – tinklapyje eurovision.tv skelbiama, kaip pusfinaliuose ir finale pasiskirstė šalių komisijų bei televizijos žiūrovų balsai.
Svetainėje eurovision.tv paskelbti duomenys rodo, kad Lietuvos atstovė Monika Liu pirmajame pusfinalyje užėmė 7 vietą. Pirmąją vietą užėmė Ukraina, antrąją – Nyderlandai, trečiąją – Graikija.
„Eurovizijos“ rezultatus po lygiai nulemia kiekvienos šalies komisijos ir publikos balsavimas. Tarptautinė žiuri, sudaryta iš savo šalių visuomeninio transliuotojų deleguotų muzikos profesionalų, balus atlikėjams skyrė generalinių repeticijų metu, tiesioginių transliacijų išvakarėse. Žiūrovai savo balsus atidavė stebėdami tiesiogines transliacijas.
Iš kiekvieno pusfinalio į finalą pateko po dešimt šalių. Lietuvos atstovė Monika Liu į finalą pateko iš pirmojo pusfinalio, vykusio antradienio vakarą.
Pirmajame pusfinalyje daugiausia žiūrovų balsų Monika Liu sulaukė iš Ukrainos publikos, 10 balsų Monikai skyrė latvių žiūrovai, po 8 – Norvegija ir Danija, 7 – Armėnija, po 6 – Portugalija, Kroatija, Moldova ir Prancūzija, po 5 – Islandija, Slovėnija, Nyderlandai, Graikija ir Bulgarija, 4 – Austrija, 3 – Šveicarija, o Italija ir Albanija po 1 balą. Žiūrovai Lietuvos atstovei iš viso skyrė 103 balus.
Daugiausiai – 12 balų – lietuvei Monikai Liu skyrė Slovėnijos komisija, 10 „Sentimentai“ gavo iš Kroatijos, 8 – iš Islandijos, 6 skyrė Portugalijos žiuri, 5 – Danijos ir Norvegijos, 3 – Šveicarijos, 2 – Italijos, Prancūzijos ir Nyderlandų bei 1 Latvijos. Iš viso pirmajame pusfinalyje Moniko Liu surinko 56 komisijos balus.
Bendra pirmojo pusfinalio Lietuvos surinktų balų lentelė:
Lietuvoje tiek žiuri, tiek balsavę prie televizijos ekranų daugiausiai simpatijų skyrė Ukrainai.
Lietuvos žiūrovų balsai išsidėstė taip: 12 balų gavo Ukraina, 10 – Latvija, 8 – Portugalija, 7 – Moldova, 6 – Nyderlandai, 5 – Norvegija, 4 – Armėnija, 3 – Šveicarija, 2 – Islandija ir 1 Daniją.
Lietuvos komisija 12 balų taip pat skyrė ukrainiečiams, 10 – Šveicarijai, 8 – Nyderlandams, 7 – Portugalijai, 6 – Graikijai, 5 – Danijai, 4 – Islandijai, 3 – Norvegijai, 2 – Latvijai ir vieną Moldovai.
Lietuvos skirti balai pirmajame pusfinalyje pasiskirstė taip:
Finalinį vakarą Europos komisija Lietuvos atlikėjai iš viso skyrė 35 balus. Daugiausiai – dešimt – balų Lietuvai skyrė Slovėnija. 7 balus Lietuvos atstovei Monikai Liu skyrė Kroatija, 5 – Portugalija, Danija – 3, Estija – 2, Serbija –2, Norvegija – 2, Juodkalnija – 2, Islandija – 1, Latvija – 1.
Europos žiūrovai lietuvei už „Sentimentus“ padovanojo 93 balus.
Bendra finalo Lietuvos surinktų balų lentelė:
Didžiausios Lietuvos žiūrovų ir komisijos simpatijos finale sutapo – daugiausia balų gavo Ukraina. Lietuvos komisija 10 balų skyrė Jungtinei Karalystei, Portugalijai – 8, Šveicarijai – 7, Nyderlandams – 6, Ispanijai – 5, Italijai – 4, Švedijai – 3, Islandijai – 2, Serbijai – 1.
Kiti žiūrovų balsai pasiskirstė taip: 10 – Švedija, 8 – Estija, 7 – Portugalija, 6 – Ispanija, 5 – Moldova, 4 – Jungtinė Karalystė, 3 – Italija, 2 – Norvegija, 1 – Nyderlandai.
Lietuvos skirti balai finale pasiskirstė taip:
Šeštadienio dieną buvo paskelbta ir Lietuvos eurovizinės komisijos sudėtis. Tai – prieš septynerius metus Lietuvai „Eurovizijoje“ su Monika Linkyte atstovavęs atlikėjas Vaidas Baumila, dainininkė, nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos komisijos narė Ieva Narkutė, dainininkė Jurga Šeduikytė, aktorė ir muzikos atlikėja Aistė Lasytė ir ilgametis „Eurovizijos“ komentatorius, muzikologas, radijo stoties LRT OPUS įkūrėjas Darius Užkuraitis.


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

Dar kovo 29-ąją buvo paskelbta, kad Monika Liu pirmajame pusfinalyje pasirodys trečiuoju numeriu. Prieš Moniką Liu pasirodė Albanijos ir Latvijos atstovai, o po jos Šveicarijos atstovas. Paskelbta „Eurovizijos“ pasirodymų eilės tvarka: paaiškėjo, Monika Liu dainuos trečiuoju numeriu

Pirmoji Lietuvos eurovizinė techninė repeticija vyko balandžio 30 dieną, Monika Liu išbandė „Eurovizijos“ sceną Turine: pirmą repeticiją trikdė nesklandumai o antroji - gegužės 4-ją, Monika Liu surengė antrą repeticiją „Eurovizijoje“: jaudulys, pokyčiai ir trikdžiai scenoje Monika Liu taip pat dalyvavo ir keliose generalinėse repeticijose, kurios vyko gegužės 9-10 dienomis. Gegužės 9 d. įvyko žiuri šou, kuriame visų balsuojančių šalių profesionalios žiuri stebėjo ir vertino visas konkuruojančias dainas. Pusė „Eurovizijos“ pusfinalio balų – Monikos Liu kišenėje: generalinę repeticiją stebėjo tarptautinė žiuri


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

Gegužės 13 d. įvyko finalo žiuri šou, kuriame visų šalių profesionalios komisijos atidavė paskutinius balsus prieš tiesioginį pasirodymą. Svarbus vakaras Turine – Monikos Liu „Sentimentai“ nuskambėjo tarptautinei žiuri Lietuva finale užėmė keturioliktąją vietą, surinkusi 128 taškus: 35 iš komisijų balsavimo ir 93 iš žiūrovų.

Italijos mieste Turine nugriaudėjo 66-asis „Eurovizijos“ dainų konkursas. Jį nugalėjo Ukraina – šaliai atstovavo grupė „Kalush Orchestra“, atlikusi dainą „Stefania“. Lietuvos atstovė Monika Liu ir jos daina „Sentimentai“ užėmė 14-ą vietą.
2022-ųjų „Eurovizijos“ finalo įrašas:
„Eurovizijos“ finale iš viso pasirodė 25 šalių atlikėjai. Lietuvos atstovė Monika Liu su daina „Sentimentai“ ant scenos žengė keturiolikta.
„Eurovizijos“ finalo dalyvių pasirodymus vertino žiuri komisija ir renginio žiūrovai. Komisija iš visų 40 konkurse dalyvaujančių šalių savo balsus atidavė dar per finalo išvakarėse vykusią generalinę repeticiją. Jų balai sudarė pusę visų finale pelnomų balų.
Šeštadienio dieną buvo paskelbta Lietuvos eurovizinės komisijos sudėtis. Tai – prieš septynerius metus Lietuvai „Eurovizijoje“ su Monika Linkyte atstovavęs atlikėjas Vaidas Baumila, dainininkė, nacionalinės „Eurovizijos“ atrankos komisijos narė Ieva Narkutė, dainininkė Jurga Šeduikytė, aktorė ir muzikos atlikėja Aistė Lasytė ir ilgametis „Eurovizijos“ komentatorius, muzikologas, radijo stoties LRT OPUS įkūrėjas Darius Užkuraitis.
Kitą pusę „Eurovizijos“ finale pelnomų balų sudarė balsai žiūrovų, tiesioginės transliacijos metu balsavusių telefonu.
Lietuvai balų skyrė šių šalių komisijos: Estija (2), Portugalija (5), Norvegija (2), Serbija (2), Islandija (1), Latvija (1), Danija (3), Juodkalnija (2), Slovėnija (10), Kroatija (7).
Lietuvos žiuri balsus Europai pranešė praėjusiais metais su daina „Discoteque“ Lietuvai atstovavusios grupės „The Roop“ vokalistas Vaidotas Valiukevičius. Lietuvos komisija 12 balų skyrė Ukrainai, 10 – Jungtinei Karalystei, Portugalijai – 8, Šveicarijai – 7, Nyderlandams – 6, Ispanijai – 5, Italijai – 4, Švedijai – 3, Islandijai – 2, Serbijai – 1.
Žiūrovai Lietuvos atstovei Monikai Liu skyrė 93 balus.
„Eurovizijos“ finalą pradėjo specialus muzikinis numeris. Turino gatvėse pasirodymą surengė „Rockin 1000“ – daugiau nei tūkstančio roko muzikantų grupė, patekusi į Guinnesso rekordų knygą.
Prieš septynerius metus ji susibūrė, kad pamėgintų į vieną Italijos miestų prisivilioti JAV roko žvaigždes „Foo Fighters“. Šeštadienio vakarą muzikantai sugrojo Johno Lennono taikos dainą „Give Peace A Chance“ – tai, kaip pastebi „Euroviziją“ komentavęs Ramūnas Zilnys, akivaizdi užuomina į Ukrainoje vykstantį karą.
Po šio numerio vakaro įžangą tęsė viena „Eurovizijos“ vedėjų – populiari Italijos dainininkė Laura Pausini. „Eurovizijos“ žiūrovams ji atliko spalvingą savo hitų popuri, spėdama ne sykį pakeisti drabužius.
Netrukus prasidėjo spalvingas finalo dalyvių paradas. Jame Monika Liu atrodė nusiteikusi išties puikiai – mojuodama Lietuvos vėliava, mūsų šalies atstovė plačiai šypsojosi ir scena žengė pasitikinti savimi.
Po parado pasisveikinus kitiems šou vedėjams – italų televizijos žvaigždei Alessandro Cattelanui ir britų dainininkui Mikai – prasidėjo ilgai lauktas momentas: ant scenos žengė pirmieji finalininkai.
Pirmieji „Eurovizijos“ finalo scenoje – čekai „We Are Domi“, prieš porą dienų efektingai pabaigę antrąjį „Eurovizijos“ pusfinalį. Dainininkės Dominikos Haškovos ir dviejų jos bičiulių iš Norvegijos trio pradžiai pasirinktas neatsitiktinai – jų kūrinys „Lights Off“ žaižaravo šokių muzikos energija, vaizdai ekranuose irgi užbūrė – stilingose vaizdo projekcijoje buvo rodoma sprogstanti legendinė Michelangelo skulptūra „Dovydas“.
Antrasis scenoje pasirodė rumunų šokėjas ir dainininkas WRS su daina „Llalame“, efektingai sujungiančia pietietiškus ir modernius šokių muzikos ritmus. Ryškios spalvos scenoje, marškinius nusimetantis dainininkas, karšti šokėjų judesiai – tai kiek saldus, bet išties įsimenantis numeris.
Beje, viena rumuno šokėjų išvakarėse per repeticiją skaudžiai pasitempė koją ir užkulisiuose šlubčiojo, bet, sukaupusi visas jėgas, ji vėl šoko finalo scenoje.
Alternatyviosios muzikos klausytojams jau gerai žinoma, su Jacobu Collier ir kitomis pasaulio scenos žvaigždėmis bendradarbiavusi portugalė Maro „Eurovizijoje“ tęsia svajingą tautiečio Salvadoro Sobralio tradiciją. Jos kūrinys „Saudade, Saudade“ – ramus ir melodingas, skambantis lyg malda už mirusio dainininkės senelio sielą. Beje, scenoje su portugale dainuoja ir atlikėjos, kurios jai nusileido šių metų „Eurovizijos“ atrankoje, tačiau tada buvo pakviestos prisijungti.
Suomių roko žvaigždės „The Rasmus“ – Lietuvoje ne sykį grojusi ir daug gerbėjų čia turinti grupė, „Eurovizijos“ finale vienintelė, grojanti sunkesnį roką. Daina „Jezebel“ – apie laisvę ir su ja ateinančiais pavojais besimėgaujančią merginą, o vaizdą scenoje sustiprino ir juodų balionų dekoracijos.
Grupės vokalistas Lauri Ylonenas užkulisiuose minėjo, kad pusfinalio metu jo balsas neskambėjo kaip turėtų – taip nutiko iš jaudulio. Finale grupė tikėjosi pagerinti pasirodymą ir atsidurti lyderių dešimtuke.
Paprastą, jausmingą numerį prietemoje pademonstravęs šveicaras Marius Bear jau vadinamas šio konkurso „pilkuoju arkliuku“. Lyriška ir liūdna daina „Boys Do Cry“ – apie nelaimingą meilę, kurią šiam dainininkui teko patirti. Ir apie tai, jog vyrai taip pat verkia ir neturi to gėdytis. Atrodo, kad šveicaro paprastumas ir atvirumas sušildė Europos širdis – jam jau prognozuojamas aukštas rezultatas finale. Tiesa, buvo ir skeptikų, svarsčiusių, kad Šveicarijos atstovas nebuvo vertas vietos konkurso finale.
Šeštieji prie starto linijos stojo Prancūzijos atstovai. Elektroninės muzikos prodiuseris Alvanas ir vokalisčių grupė „Ahez“ scenoje pasirodė su būgnais, laužais ir į 21 amžiaus foną perkeltus viduramžius primenančia daina „Fulenn“. Kūrinys po 26 metų pertraukos į sceną grąžino bretonų kalbą, o jo tema – senas Bretanės mitas apie bokšte uždarytą moterį, kuriai artimieji uždraudė šokti, tačiau ji pabėgo ir sutiko paslaptingą jaunuolį.
Geltonų vilkų kaukėmis pasidabinęs mįslingas norvegų duetas „Subwoolfer“ toliau „Eurovizijoje“ sėja euforiją – jų daina „Give That Wolf A Banana“ dažnai skamba Italijos radijo stotyse, grupės šokį internete mėgdžioja vaikai ir paaugliai. Atvykėliais iš Mėnulio save vadinantys atlikėjai, iki šiol sugebėję neatskleisti savo tapatybės, „Eurovizijoje“ sukėlė tikrą „geltonąją bangą“, kaip pernai tai sėkmingai padarė „The Roop“. Negali pykti – daina apie močiutes ir bananus išties skamba įsimenančiai.
Armėnė Rosa Linn „Eurovizijoje“ atliko dainą „Snap“, kuri, kaip sako pati atlikėja, turi kelias reikšmes. Galima suprasti dainą kaip nelaimingos meilės kūrinį, bet apie tai artistė pernelyg neatvirauja. Kitą reikšmę išduoda gigantiški popieriaus lapai – tarp jais išklijuotų sienų armėnė ir atliko savo dainą scenoje. Anot dainininkės, nuo sienų pasirodymo metu plėšiami lapai simbolizuoja ir jos kūrybines kančias, kurias teko patirti.
Italų duetas Mahmoodas ir Blanco, vos žengę į sceną, sulaukė kurtinančių plojimų, o publika visą dainą dainavo kartu su atlikėjais. Mahmoodas – Italijoje dievinamas, kiek ekscentriškas atlikėjas, prieš trejus metus su daina „Soldi“ „Eurovizijoje“ užėmęs antrąją vietą. Italai tikisi, kad, pasitelkęs jauną bendražygį Blanco, jis šįkart gali užimti ir pirmąją.
Daina „Brividi“ (liet. „Šiurpuliukai“) – jautri ir melodinga, pasakojanti apie vyrų sielos trapumą ir meilėje daromas klaidas. Pasirodymas – minimalistinis, bet efektingas, atlikėjai dainavo žiūrėdami vienas kitam į akis, Blanco dalį savo eilučių – stovėdamas ant fortepijono.
Ispanijai atstovaujanti aktorė ir šokėja Chanel užkulisiuose tituluojama seksualiausia šio finalo dalyve. Erotiški drabužiai ir choreografija, sukurta profesionalo, dirbančio su Justinu Bieberiu ir Ariana Grande, gundantys atlikėjos žvilgsniai, ugningas ritmas – klausantis dainos „SloMo“ net sunku patikėti, kad tai pirmoji šios Kuboje gimusios atlikėjos solinė daina.
Tiesa, jos patirtis šokių spektakliuose ir muzikiniame teatre – gausi, o po „Eurovizijos“, tikėtina, jos žvaigždė įsižiebs dar ryškiau.
Nyderlandų atlikėja S10 „Eurovizijoje“ atstovauja ir savo šalies alternatyviai scenai. Jos lyriška daina „De Diepte“ turi dramatišką priedainį, vaizdas scenoje – gana minimalistinis. Dainoje S10 kalba apie psichinės sveikatos problemas, su kuriomis ir pačiai teko susidurti. Tad daina – su socialine žinute apie tai, kad nereikia pasiduoti, net kai būna labai sunku.
Ukrainiečiai „Kalush Orchestra“ į „Euroviziją“ atvyko su folkloro atspalvių kupina repo daina „Stefania“, skirta grupės lyderio Oleho Psiuko mamai. Efektingas pasirodymas su ekranuose rodomomis motinos rankomis ir akimis, manoma, grupei turėtų atnešti pergalę. Grupės nariai kremtasi, kad konkurso rengėjai scenoje ir spaudos konferencijoje neleidžia kalbėti apie karą Ukrainoje – dėl nepolitinio renginio konteksto.
„Neapsimeskime, kad karas Ukrainoje – tai tolimas kino filmas, kažkas, kas yra toli. Ukraina – Europos centre, ir brutalus karas vyksta būtent ten. Kai pabundi ir girdi sprogimus, kai nežinai, ar tavo draugai, tėvai, giminaičiai vis dar yra gyvi... Tai veda iš proto, žaloja psichinę sveikatą. Kuo greičiau susivienysime, kuo daugiau žmonių padės, tuo greičiau baigsis karas. Ir tada jis neišsklis į kitas šalis“, – sakė „Kalush Orchestra“ lyderis.
Po finalinio pasirodymo grupės vokalistas „Eurovizijos“ scenoje ištarė: „Visų jūsų prašau, padėkite Ukrainai, Mariupoliui, padėkite „Azovstal“ dabar pat.“
Po šių Ukrainos atlikėjo žodžių, „Euroviziją“ komentavęs R. Zilnys pastebėjo, kad vokalistas ištarė žodžius, kurių ištarti anksčiau jam tiesiog neleido renginio organizatoriai – jeigu jis tai būtų padaręs per repeticiją, užkulisiuose buvo kalbama, kad Ukraina dėl to galbūt būtų diskvalifikuota. Daugiau apie tai skaitykite čia.
Vokietijos atstovas Malikas Harrisas, kuris yra pusiau amerikietis, į „Eurovizijos“ sceną susiruošė jaukiai – su keliais kilimais ir muzikos instrumentais. Tai atspindi jo istoriją – dainininkas pasakoja, jog buvo taip apsėstas kūrybos, jog neretai užmigdavo įrašų studijoje.
Jo švelni ir melodinga daina „Rockstars“ – apie tai, jog reikia vertinti tai, ką turi šiandien, mažiau nerimauti, nes po kiek laiko atrodys, jog šios dienos buvo nuostabios. Vienas Maliko įkvėpėjų – britų žvaigždė Edas Sheeranas, ir tai tikrai galima pajusti.
Gegužės 14-ąją vykstantis „Eurovizijos“ finalas, 14-asis pasirodymo numeris ir dar faktas, jog pirmąją savo dainą ji parašė keturiolikos – bent jau skaičių magija Lietuvos atstovei Monikai Liu atrodo palanki.
Nepriekaištingai elegantiška ir subtili scenoje, Monika Liu Europai sudainavo „Sentimentus“ – tai pirmas kartas nuo pusfinalių sistemos atsiradimo „Eurovizijoje“, kai finale nuskambėjo daina lietuvių kalba. „Tiesiog mėgaukimės, nes aš tai tikrai darysiu“, – apie savo paskutinį pasirodymą šių metų „Eurovizijoje“ prieš pat finalą kalbėjo Monika Liu.
Iškart po savo pasirodymo Monika Liu siuntė linkėjimus iš „žaliojo kambario“ ir portalui LRT.lt sakė: „Apėmė nuostabus lengvumo ir dėkingumo jausmas! Esu patenkinta savo pasirodymu, pasimėgavau savo buvimu ant scenos ir manau, kad viskas praėjo puikiai, labai noriu, kad lietuviai pasidžiaugtų! Nesvarbu, koks bus rezultatas, ačiū visiems, tai buvo nuostabi kelionė!“ Daugiau jos įspūdžių rasite čia.
Azerbaidžano atstovas Nadiras Rustamli savo šalyje vadinamas popmuzikos „auksiniu berniuku“ – dar visai neseniai apie jį beveik niekas nežinojo, tačiau viską pakeitė puikus pasirodymas muzikiniame televizijos šou. „Eurovizijoje“ jis atliko kūrinį „Fade To Black“ – apie dramatišką susidūrimą su savo praeities demonais, kuriuos simbolizavo scenoje ant laiptų judantis jo „antrininkas“.
Belgijos atstovas Jeremie Makiese, kuris yra ir perspektyvus futbolo vartininkas, „Eurovizijoje“ su keletu šokėjų atliko dainą „Miss You“ – apie bandymą atsikratyti nelaimingos meilės sukurtos širdgėlos. Dainininko stilius kiek primena lėtesnio tempo Justino Timberlake`o hitus – tai jau ketvirtas iš eilės finalo kūrinys, nesutvertas smagiems šokiams.
Amanda Georgiadi Tenfjord linksmumu irgi netviskėjo – balta suknele pasidabinusi Graikijos atstovė, gyvenanti Norvegijoje, tarp sulaužytų kėdžių dainavo apie širdį svilinančią meilę, kuri galėtų pasibaigti mirtimi. Daina „Die Together“ laikoma viena konkurso favoričių, pasirodymą papildė ekrane rodomi gigantiški poros siluetai.
Islandijos seserų trio „Systur“ ir būgnus mušantis jų brolis – pilietiniai aktyvistai, ypač palaikantys Ukrainą ir transseksualių vaikų teises. Eurovizinė daina „Með hækkandi sól“ – poetiška istorija apie vergiją patyrusią moterį ir kovą už laisvę. Su instrumentais scenoje santūriai judėjusios dainininkės, galima nuspėti, yra įkvėptos amerikietiško kantri muzikos stiliaus. Jaukus pasirodymas, nors tema – nebūtinai tokia.
Moldovos grupė „Zdob si Zdub“, „Eurovizijoje“ jau dalyvavusi 2005 ir 2011 metais, šįmet tapo konkurso rekordininke. Tai – pirmoji istorijoje grupė, tris kartus įveikusi pusfinalio barjerą. „Eurovizijoje“ šie trankūs linksmuoliai pasirodė su scenoje šėlstančiais folkloro muzikantais broliais Advachovais ir daina „Trenuletul“ – apie laisvės ir polėkio kupinas keliones traukiniu iš Kišiniovo į Bukareštą.
Švedė Cornelia Jakobs, žinomos grupės „The Poodles“ lyderio dukra, į „Eurovizijos“ finalo sceną žengė basomis kojomis, laikydama laidinį mikrofoną ir dainuodama puikiai parašytą dainą „Hold Me Closer“ – apie ilgai trukusius, bet galiausiai nelaimingai pasibaigusius savo asmeninius santykius. Scenoje buvo matyti ir besisukantis, raudonai ir žaliai šviečiantis apskritimas, o pasirodymas – apgalvotas ir stilingas.
Ekstravagantiškasis australas Sheldonas Riley, eurovizinę dainą „Not The Same“ parašęs apie vaikystėje patirtas skaudžias emocijas ir Aspergerio sindromą, scenoje pasirodė apsiginklavęs įspūdingu balsu, pasipuošęs balta suknele ir deimantais puošta veido kauke, kurią vėliau dramatiškai nusiėmė. Sheldonas sako, kad „Eurovizija“ – jo svajonė daugybę metų, tad nenuostabu, kad joje jis stengėsi padaryti kuo didesnį įspūdį.
Didžioji Britanija šiais metais yra nusiteikusi nutraukti nesėkmingų pasirodymų grandinę. Į „Euroviziją“ ji atsiuntė įspūdingo balso dainininką Samą Ryderį, kurį ypač mėgsta jaunoji karta – socialiniame tinkle „Tik Tok“ jį seka per 12 milijonų žmonių. Dainoje „Space Man“ atlikėjas demonstruoja galingą savo balsą, tad pasirodymo centre – būtent Samo balsas, tačiau vaizdą dar sustiprino švytinti konstrukcija, jos viduje ir šėlo britas.
Lenkijos atstovas Ochmanas – operinį dainavimą studijavęs, JAV didžiąją gyvenimo dalį praleidęs atlikėjas, „Eurovizijoje“ atlikęs dainą „River“ – dramatišką kūrinį apie nerimą, šiais laikais jaučiamą daugelio žmonių. Scenoje – žaibai, drebantis vaizdas ir aukštos Ochmano natos, kurios, manoma, gali rezultatų lentelėje Lenkiją šįmet pakelti labai aukštai.
Priešpaskutinė finalo dalyvė – Serbijos menininkė Konstrakta. Jos pasirodymas priminė keistas apeigas: dainoje „In Corpore Sano“ skambėjo lotynų kalba, o dainos eilutėse pašiepiamas visuomenės susižavėjimas žvaigždėmis (pavyzdžiui, Meghan Markle), kritikuojama serbų sveikatos apsaugos sistema ir kūno kultas. Konstrakta scenoje prausė rankas dubenyje, lyg dvasininkai atrodantys pritariantys vokalistai jas šluostė rankšluosčiu.
Paskutinis prie starto linijos pasirodė Estijai atstovaujantis armėnas Stefanas. Plati šypsena, Švedijos popmuzikos hitus primenantis skambesys, gitara rankose ir pozityvi daina apie viltį „Hope“ – tai išties tinkama finalininkų pasirodymų pabaiga.
Paskelbus balsavimo pradžią, į sceną žengė grupė, dėl kurios šiais metais „Eurovizija“ vyksta Italijoje. Visoje planetoje po pergalės pernykščiame konkurse „Maneskin“ tapo roko dievukais, o po kelių savaičių pirmą sykį gros ir Lietuvoje. Jų duoklė „Eurovizijai“ – naujo kūrinio „Supermodel“ koncertinė premjera, kurią Turino arenoje susirinkusi publika sutiko kone klykdama iš susižavėjimo.
Visiškai kitokia, bet ne mažesnė „Eurovizijos“ legenda – Italijos scenos veteranė Gigliola Cinquetti. 1964-aisiais ji laimėjo „Euroviziją“ ir pirmą sykį padovanojo Italijai progą surengti šį konkursą. Šiandien Gigliolai – 74-eri, tačiau jos pergalinga 1964-ųjų daina „Non ho l‘eta“ „Eurovizijos“ scenoje vis dar nuskambėjo puikiai.
Vyšnaitė ant torto – vieno iš „Eurovizijos“ vedėjų, britų popžvaigždės Mikos pasirodymas. Scenoje plaikstantis vėliavoms su didelėmis širdimis, atlikėjas sudainavo keleto savo didelių hitų popuri. Kadaise Mikai buvo siūloma dalyvauti „Eurovizijoje“, tačiau jis atsisakė. Šiandien atrodo, kad be reikalo. Kita vertus, vesti didžiausią Europos dainų konkursą – irgi neblogas darbas, pastebėjo „Eurovizijos“ komentatorius R. Zilnys.
2022-ųjų „Eurovizijos“ finalo akimirkos – LRT.lt nuotraukų galerijoje.


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

Iškart po pirmojo pusfinalio visi į finalą patekę atlikėjai dalyvavo spaudos konferencijoje, joje jie traukė burtus, kurioje finalo dalyje jie pasirodys – Monika Liu išsitraukė antrąją finalo pusę. Nepamiršti Ukrainos raginusi Monika Liu traukė burtus: pasirodys antrojoje „Eurovizijos“ finalo dalyje Vėliau renginio prodiuseriai Lietuvai paskyrė keturioliktąją pasirodymo poziciją, tarp Vokietijos ir Azerbaidžano atstovų. Sudėliota „Eurovizijos“ finalo pasirodymų tvarka: paaiškėjo, kad Monika Liu pasirodys keturioliktuoju numeriu


Lietuva 2022 m. Eurovizijoje

Iškart po pirmojo pusfinalio visi į finalą patekę atlikėjai dalyvavo spaudos konferencijoje, joje jie traukė burtus, kurioje finalo dalyje jie pasirodys – Monika Liu išsitraukė antrąją finalo pusę. Nepamiršti Ukrainos raginusi Monika Liu traukė burtus: pasirodys antrojoje „Eurovizijos“ finalo dalyje Vėliau renginio prodiuseriai Lietuvai paskyrė keturioliktąją pasirodymo poziciją, tarp Vokietijos ir Azerbaidžano atstovų. Sudėliota „Eurovizijos“ finalo pasirodymų tvarka: paaiškėjo, kad Monika Liu pasirodys keturioliktuoju numeriu

Monika Liu dar kartą dalyvavo ir keliose generalinėse repeticijose, kurios vyko gegužės 13-14 dienomis.