b'\n_START_ARTICLE_\nLyngbyvejskvarteret\n_START_PARAGRAPH_\nLyngbyvejskvarteret betegner et beboelsesomr\xc3\xa5de med tidligere arbejderboliger p\xc3\xa5 \xc3\x98sterbro, K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nBebyggelsen\n_START_PARAGRAPH_\nKvarteret blev opf\xc3\xb8rt i en nationalromantisk stil i perioden fra 1906 til 1929 af Arbejdernes Byggeforening ved foreningens arkitekt Christen Larsen, der havde afl\xc3\xb8st Frederik B\xc3\xb8ttger. Bebyggelsen omfatter 323 ejendomme. Opf\xc3\xb8relsen af husene foregik i 14 etaper og skete p\xc3\xa5 et tidspunkt, hvor Lyngbyvej en stadig var landevej og betydeligt smallere, end den er nu. Der var derfor plads til forhaver foran ejendommene langs Lyngbyvejen. Ved udvidelsen af Lyngbyvejen blev disse forhaver eksproprieret og nedlagt, og hj\xc3\xb8rnehusene ved Lyngbyvejen blev gjort smallere, s\xc3\xa5 de kom til at flugte med de \xc3\xb8vrige facader._NEWLINE_Bebyggelsen fungerer som en t\xc3\xa6t-lav bebyggelse, der indbyder til f\xc3\xa6llesskab p\xc3\xa5 flere niveauer sp\xc3\xa6ndende lige fra den intime samtale med naboen over stakittet til f\xc3\xa6lles arrangementer for alle beboere. Oprindeligt var alle huse udlejningsejendomme med \xc3\xa9n lejlighed pr. etage, men i vore dage har mange af husene f\xc3\xa5et anden status og er blevet til enfamilies- eller tofamilieshuse. Andre er blevet opdelt i andelsboliger, ejerlejligheder eller ideelle anparter._NEWLINE_Arkitektonisk fremst\xc3\xa5r husene med et s\xc3\xa6rdeles homogent og oprindeligt ydre og med mange bygningsm\xc3\xa6ssige kvaliteter. Kvarteret er da ogs\xc3\xa5 af K\xc3\xb8benhavns Kommune blevet klassificeret som bevaringsv\xc3\xa6rdigt. Bebyggelsen blev opf\xc3\xb8rt som r\xc3\xa6kkehuse, hvilket har v\xc3\xa6ret meget fremsynet, idet denne attraktive boligform f\xc3\xb8rst blev almindelig mange \xc3\xa5r senere. Det er karakteristisk for bebyggelsen, at der trods dens ensartede helhedspr\xc3\xa6g findes en rigdom af variationer i detaljerne p\xc3\xa5 husfacaderne. Detaljer som man f\xc3\xb8rst opdager lidt efter lidt, og som man stadig finder nye eksempler p\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nArbejdernes Byggeforening\n_START_PARAGRAPH_\nBaggrunden for oprettelsen af Arbejdernes Byggeforening var de mange d\xc3\xa5rlige, fattige og usunde boligkvarterer, der i f\xc3\xb8rste halvdel af 1800-tallet opstod grundet det industrielle gennembrud. Dette gjaldt ogs\xc3\xa5 K\xc3\xb8benhavn, der fra omkring 1840 havde en meget stor befolkningstilv\xc3\xa6kst, som der skulle skaffes plads til indenfor voldene. Ved koleraepidemien 1852 blev der sat fokus p\xc3\xa5 de d\xc3\xa5rlige boligforhold, hvilket bl.a. f\xc3\xb8rte til opf\xc3\xb8relsen af L\xc3\xa6geforeningens boliger p\xc3\xa5 \xc3\x98sterf\xc3\xa6lled (Brumleby)._NEWLINE_I 1865 holdt den socialt engagerede l\xc3\xa6ge F.F. Ulrik et foredrag i Arbejderforeningen af 1860, hvor han fortalte om de engelske arbejderforeningers virke og betydning bl.a. indenfor den da etablerede engelske byggeforeningsbev\xc3\xa6gelse. Dette foredrag vakte s\xc3\xa5 stor interesse hos arbejderne, at det blev trykt og sl\xc3\xa5et op p\xc3\xa5 Burmeister & Wains v\xc3\xa6rksteder dagen efter, og der blev taget initiativ til afholdelse af et nyt m\xc3\xb8de i november 1865. Dette m\xc3\xb8de sluttede med, at Arbejdernes Byggeforening blev stiftet. Det var landets f\xc3\xb8rste byggeforening.'