b'\n_START_ARTICLE_\nMinerva (tidsskrift)\n_START_SECTION_\nTidsskriftets historie\n_START_PARAGRAPH_\nDet blev oprettet af Christen Henriksen Pram og Knud Lyne Rahbek som begge var medlemmer af Drejers Klub, og tidsskriftet blev da ogs\xc3\xa5 snart anset for at v\xc3\xa6re husorgan for klubben med sine borgerlige og oplysningsvenlige meninger. 1790-1793 redigeredes det af Pram alene, 1794-1798 af Rahbek alene, 1798-1799 af Rahbek og Peter Collet og fra 1799 til 1808 af Rahbek alene. Fra 1806 til 1808 (hvor udgivelsen stoppedes) udkom det under navnet Ny Minerva. If\xc3\xb8lge Salomon Soldins nekrolog over Peter Collett, indbragte chefredakt\xc3\xb8rstillingen af tidsskriftet i slutningen af 1790\'erne 600 rigsdaler, som Rahbek tilb\xc3\xb8d at dele med Collett da denne var blevet afskediget fra sit embede i Danske Kancelli efter en kontroversiel anmeldelse af Michael Gottlieb Birckners bog Om Trykkefriheden og dens Love._NEWLINE_1815-1819 udgav Rahbek bladet Dansk Minerva, og i 1828-1830 bladet Tritogenia. Et Maanedsskrift, som Forts\xc3\xa6ttelse af Minerva, der begge skulle pr\xc3\xb8ve at genoplive det oprindelige tidsskrifts succes, dog uden synderlig held._NEWLINE_Rahbeks tanke var, at indholdet v\xc3\xa6sentlig skulle v\xc3\xa6re sk\xc3\xb8nlitter\xc3\xa6rt, men Pram ville drage hele samfundslivet ind under tidsskriftets behandling, s\xc3\xa5 det kom til at omfatte b\xc3\xa5de sk\xc3\xb8nlitteraturen, de religi\xc3\xb8se bev\xc3\xa6gelser, den \xc3\xb8konomiske udvikling, undervisningen, politikken m.m._NEWLINE_Pram fik sin plan sat igennem -- heldigvis; thi han kom derved til at skabe et tidsskrift, der vel nok er enest\xc3\xa5ende i dansk litteratur. I det har, skriver Rasmus Nyerup, "n\xc3\xa6sten alle Landets bogskrivende Mennesker taget Del, lige fra ham af, hvis Plads er ved Siden af Tronen, og indtil Bonden bag Ploven, og de have heri henlagt hver sit Kontingent til Massen af de Ideer, som i de sidste 16 Aar have sysselsat alle t\xc3\xa6nkende Hoveder i tvende Kongeriger"._NEWLINE_Fra 1785 til 1808 var det et forum for m\xc3\xb8det mellem intellektuelle, embedsm\xc3\xa6nd og det l\xc3\xa6sende publikum. M\xc3\xa5nedsskriftet havde stor indflydelse p\xc3\xa5 opinionsdannelsen i borgerlige kredse ogs\xc3\xa5 uden for K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nDen historiske artikel\n_START_PARAGRAPH_\nMest banebrydende i tidsskriftet blev den faste "historiske" artikel (under titlen Historien), som i realiteten var en reportage om udenrigspolitiske nyheder. Is\xc3\xa6r efter udbruddet af den franske revolution i 1789, revolutionskrigene som fulgte og endelig Napoleonskrigene, blev denne artikel vigtig for bladet. Ved hj\xc3\xa6lp af l\xc3\xa6sning af udenlandske tidsskrifter og korrespondance med udl\xc3\xa6ndinge og danskere i udlandet fremstod denne artikel som den grundigste danske reportage om de vigtigste begivenheder i verden. Foruden selve den historiske artikel bragtes ogs\xc3\xa5 ofte till\xc3\xa6g til den historiske artikel, der var oversatte relevante dokumenter, s\xc3\xa5som f.eks. referater af debatterne i det franske parlament, som belyste emnerne i selve artiklen. Fra marts 1796 bragtes udf\xc3\xb8rlige referater af debatten om trykkefriheden i Frankrig, der var ment som indl\xc3\xa6g i den danske trykkefrihedsdebat der blev f\xc3\xb8rt i denne periode_NEWLINE_Artiklerne blev i starten skrevet af Pram (fra januar 1793 og de n\xc3\xa6ste 3 m\xc3\xa5neder af Jens Kragh H\xc3\xb8st som m\xc3\xa5tte stoppe fordi de 50 rigsdaler \xc3\xa5rlig som han skulle modtage for dette, ikke var tilstr\xc3\xa6kkelig), men overtoges derefter af Rahbek. I 1798 modtog Rahbek en advarsel af danske Kancelli i forbindelse med en udtalelse i den historiske artikel om Danmarks neutralitetspolitik og brugen af denne til personlig vinding. Som f\xc3\xb8lge af dette valgte Rahbek at s\xc3\xb8ge om afsked fra sit professorembede.'