b'\n_START_ARTICLE_\nAllel\n_START_PARAGRAPH_\nEn allel er en bestemt udgave af et gen, som findes p\xc3\xa5 et bestemt sted i et kromosom. N\xc3\xa5r allelerne fra begge for\xc3\xa6ldre sidder p\xc3\xa5 samme sted p\xc3\xa5 hvert af de to homologe kromosomer, danner de tilsammen genotypen for individet._NEWLINE_Har et individ to gange samme allel, s\xc3\xa5 er det homozygot med hensyn til denne allel. Har individet to forskellige alleler, s\xc3\xa5 er det heterozygot.\n_START_SECTION_\nDominans og Recessivitet\n_START_PARAGRAPH_\nAlleler kan v\xc3\xa6re dominante eller vigende/recessive. Et heterozygot individ har den samme f\xc3\xa6notype som homozygoten af den dominante allel. Den vigende allels f\xc3\xa6notype kommer kun til udtryk, hvis individet har to gange af den vigende allel. Recessive alleler har skjult nedarvning. Hvis begge for\xc3\xa6ldre er heterozygote, s\xc3\xa5 vil de begge have den dominante f\xc3\xa6notype, men deres afkom kan godt v\xc3\xa6re homozygote for den recessive allel, og de vil derfor udvise den recessive f\xc3\xa6notype. Mange sygdomsalleler er recessive. Et individ, som er heterozygote, s\xc3\xa5 det (skjult) har den recessive sygdomsallel, kaldes en b\xc3\xa6rer for sygdommen.\n_START_SECTION_\nEksempel: \xc3\x98jenfarve\n_START_PARAGRAPH_\nFor eksempel i mennesker er genet for \xc3\xb8jenfarve en vigende allel , der giver bl\xc3\xa5 \xc3\xb8jne, n\xc3\xa5r den er homozygot, og en dominant allel , der giver brune \xc3\xb8jne. Der er tre mulige genotyper med hensyn til dette gen: Den homozygote genotype  giver brune \xc3\xb8jne, den heterozygote genotype  giver brune \xc3\xb8jne, da  dominerer i forhold til , og  giver bl\xc3\xa5 \xc3\xb8jne._NEWLINE_Denne forklaring af nedarvning af \xc3\xb8jenfarve er forenklet. \xc3\x98jenfarven ikke entydigt bestemt af et enkelt gen.\n_START_SECTION_\nKodominante Alleler\n_START_PARAGRAPH_\nAlleler kan v\xc3\xa6re kodominante. Et individ, som har to forskellige, kodominante alleler, vil have de f\xc3\xa6notypiske egenskaber svarende til begge alleler.\n_START_SECTION_\nEksempel: AB0 Blodtypen\n_START_PARAGRAPH_\nEt menneskes AB0-blodtype bestemmes af, om visse sukkermolekyler findes eller ikke findes p\xc3\xa5 overfladen af de r\xc3\xb8de blodlegemer. Sukkermolekylerne for\xc3\xa5rsager en immunreaktion, hvis en person, som ikke har det givne sukkermolekyle, f\xc3\xa5r en transfusion med blod, som har vedkommende sukkermolekyle. Der er to typer af disse sukkermolekyler, A- og B-antigenet._NEWLINE_Der findes fire blodtyper i AB0-systemet: 0, hvor begge antigener er frav\xc3\xa6rende. A-antigenet er tilstede i blod af A- og AB-blodtyperne. B-antigenet er tilstede i blod af B- og AB-blodtyperne. Der er tre alleler i det gen, som bestemmer AB0-blodtypen: -allelen giver ingen af antigenerne,  giver A-antigenet, og  giver B-antigenet._NEWLINE_S\xc3\xa5ledes giver genotypen  blodtypen 0,  og  giver blodtypen A,  og  giver blodtypen B, og genotypen  giver den sj\xc3\xa6ldneste af AB0-blodtyperne, AB. Derfor er - og -allelerne dominante i forhold til -allelen,  og  er kodominante i forhold til hinanden, og -allelen er recessiv i forhold til b\xc3\xa5de  og .\n_START_SECTION_\nIntermedi\xc3\xa6r dominans\n_START_PARAGRAPH_\nHvis den heterozygote genotype har en f\xc3\xa6notype, som er kvalitativt anderledes end dem, som de homozygote genotyper har, s\xc3\xa5 er der tale om intermedi\xc3\xa6r dominans.'