b'\n_START_ARTICLE_\nMontreal\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nArk\xc3\xa6ologiske udgravninger viser, at First Nation-folk har boet p\xc3\xa5 \xc3\x8ele-de-Montr\xc3\xa9al s\xc3\xa5 tidligt som for 4000 \xc3\xa5r siden. Man ved med sikkerhed, at de omkring \xc3\xa5r 1000 e.kr. kultiverede majs-planter. Saint-Lawrence-irokeserne byggede landsbyen Hochelega ved foden af Mont Royal, to \xc3\xa5rhundrede f\xc3\xb8r franskm\xc3\xa6ndene ankom. Den franske opdagelsesrejsende Jacques Cartier bes\xc3\xb8gte Hochelega den 2. oktober 1535, og anslog befolkningstallet i landsbyen til at v\xc3\xa6re "over tusind"._NEWLINE_70 \xc3\xa5r senere rapporterede den franske opdagelsesrejsende Samuel de Champlain, at Saint-Lawrence-irokeserne var forsvundet helt fra St Lawrence-dalen. Man formoder i dag, at det skyldes bortflytning, udbredelsen af europ\xc3\xa6iske sygdomme eller en intern stammekrig mellem irokeserne. De Champlain etablerede en handelspost p\xc3\xa5 \xc3\x8ele-de-Montr\xc3\xa9al. Den l\xc3\xa5 ved det, der i dag er Pointe-\xc3\xa1-Calliere-museet. En koloni blev etableret 17. maj 1642._NEWLINE_Handelspladsen ved navn Ville-Marie blev snart et center for handel med pels og en base for yderligere fransk kolonisering af det \xc3\xb8stlige Canada. Det fransk-canadiske territorie (Ny Frankrig) var en koloni indtil 1760, hvor Frankrig som en konsekvens af 7-\xc3\xa5rs-krigen m\xc3\xa5tte overgive kolonien til Storbritannien._NEWLINE_Montreal blev erkl\xc3\xa6ret en by i 1832. Konstruktionene af Victoria Bridge gjorde Montreal til et jernbaneknudepunkt, og i 1860 var Montreal den st\xc3\xb8rste by i Britisk Nordamerika og det \xc3\xb8konomiske og kulturelle centrum af Canada._NEWLINE_Efter 1. verdenskrig oplevede Montreal sin storhedstid, da Forbudstiden i USA fik adskillige alkohol-hungrende amerikanere til at s\xc3\xb8ge over den amerikansk-canadiske gr\xc3\xa6nse. Arbejdsl\xc3\xb8sheden forblev imidlertid h\xc3\xb8j i byen, og den steg yderligere efter krakket p\xc3\xa5 Wall Street i 1929 og Depressionen._NEWLINE_I 1951 passerede Montreals befolkningstal en million. Gennem 1960\'erne fortsatte v\xc3\xa6ksten, med verdensudstillingen i 1967 (kendt som Expo \'67), kontruktionen af Canadas h\xc3\xb8jeste skyskrabere, nye motorveje og et metrosystem._NEWLINE_Efter 1976, hvor byen oplevede en stor krise mht. det fransktalende flertal (kendt som Oktoberkrisen), begyndte det at g\xc3\xa5 ned af bakke for Montreal. Byen voksede stadigv\xc3\xa6k, men de andre canadiske byer voksede meget hurtigere, og Montreal blev snart overhalet af Toronto._NEWLINE_Det 21. \xc3\xa5rhundrede medbragte en genoplivning af Montreal. Konstruktionen af nye beboelses-skyskrapere, to nye superhospitaler (Centre hospitalier de l\'Universit\xc3\xa9 de Montr\xc3\xa9al og McGill University Health Centre), rekonstruktionen af Turcot Interchange, udvidelsen af Montreal-Trudeau International Airport, konstruktionen af den nye Quebed Autoroute 30 og betalingsbroen til Laval har hjulpet Montreal med at gro.\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nMontreal ligger i den sydvestlige del af af Quebec. Byen d\xc3\xa6kker st\xc3\xb8rstedelen af \xc3\x8ele-de-Montr\xc3\xa9al. Den h\xc3\xb8jeste del af Montr\xc3\xa9al, Colline de la Croix ved Mont Royal, er 233 meter h\xc3\xb8jt. Montreal ligger i midten af Communaut\xc3\xa9 m\xc3\xa9tropolitaine de Montr\xc3\xa9al, omgivet af byen Laval mod nord, Longueil, Saint-Lambert og Brossard mod syd, Repentigny mod \xc3\xb8st og l\'Ouest de l\'\xc3\x8ele (West Island p\xc3\xa5 engelsk) mod vest. De engelsksprogede enklaver Westmount, Montreal West, Hampstead, C\xc3\xb4te Saint-Luc og den fransksprogede enklave Montreal East er alle omgivet af Montreal.\n_START_SECTION_\nArkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nMontr\xc3\xa9al var i halvandet \xc3\xa5rhundrede Canadas politiske og \xc3\xb8konomiske centrum. Dette afspejler sig i dag i den rigdom og diversitet af som Montr\xc3\xa9als arkitektur udviser. Dette er is\xc3\xa6r tydeligt i Downtown og omr\xc3\xa5det omkring Old Port. Der er 50 National Historic Sites of Canada i Montr\xc3\xa9al (fransk:Lieux historiques nationaux du Canada), hvad der er mere end nogen anden by i Canada._NEWLINE_Der er mange historiske bygninger i Montreal, der stadigv\xc3\xa6k har deres originale design. Blandt kendte bygninger fra 1800-tallet kan man finde Notre-Dame de Montr\xc3\xa9al Basilica, Bonsecours Market og de imponerende banker p\xc3\xa5 Rue Saint Jacques. Saint Joseph\'s Oratory, Ernest Cormier\'s Art Deco Universit\xc3\xa9 de Montr\xc3\xa9al, Place Ville Marie og det kontroversielle Stade Olympique de Montr\xc3\xa9al er nogle f\xc3\xa5 kendte bygninger fra 1900-tallet. Pavilloner fra verdensudstillingen i 1967, ogs\xc3\xa5 kendt som Expo \'67, udviser en stor diversitet af kunstarter, da de blev designet af forskellige lande. Blandt de mere kendte er en geod\xc3\xa6tisk kuppel, U.S. Pavilion, som nu hedder Montreal Biosphere, og lejlighedskomplekset Habitat 67, lavet af den canadisk-israelske arkitekt Moshe Safdie._NEWLINE_Metro de Montr\xc3\xa9al har meget forskellig kunst h\xc3\xa6ngende i tunnelerne, meget af det fra nogle af de st\xc3\xb8rste kunstnernavne fra culture qu\xc3\xa9b\xc3\xa9coise. I 2006 blev Montreal af UNESCO udn\xc3\xa6vnt til en City of Design, en af kun tre byer i verden (de to andre er Berlin og Buenos Aires. Siden 2005 har Montreal desuden v\xc3\xa6ret v\xc3\xa6rtsby for Internation Council of Graphic Design Associations (Icograda). Montreal er desuden kendt for the Underground City, La Ville Souterraine (officielt R\xc3\x89SO), der er en undergrundsby. Byen \xc3\xa5bnede i 1962, og ligger lige under downtown Montreal. Den spredte sig eksplosivt, og har i dag 32\xc2\xa0km tunneller, spredt over mere end 12 kvadratkilometer. Desuden ligger der ca. 2000 butikker og 40 biografer. R\xc3\x89SO er is\xc3\xa6r praktisk om vinteren, fordi jorden virker isolerende, og det dermed ikke kr\xc3\xa6ver helt s\xc3\xa5 meget energi at varme butikker osv. op. Desuden kan den beskytte mod temperaturer, der ofte passerer 20 minusgrader, og den bruges da ogs\xc3\xa5 mest om vinteren; Man ansl\xc3\xa5r, at 500.000 passerer gennem R\xc3\x88SO dagligt om vinteren.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi\n_START_PARAGRAPH_\nMontreal har den n\xc3\xa6stst\xc3\xb8rste \xc3\xb8konomi i Canada m\xc3\xa5lt p\xc3\xa5 BNP (efter Toronto), og den st\xc3\xb8rste i Quebec.Byen er i dag et vigtigt centrum for handel, finans, industri, teknologi, kultur og er hovedkvarteret for Montreal Exchange (en b\xc3\xb8rs)._NEWLINE_Blandt de vigtigste industrier i Montreal finder man produktion af fly, elektronik, medicin, telekommunikation, software, tekstiler, tobak, olie og transportmidler. Port of Montreal (fransk: Port de Montr\xc3\xa9al) er en af de st\xc3\xb8rste indlandshavne i verden. Den st\xc3\xa5r for transport af 26 millioner ton fragt om \xc3\xa5ret. Den er en af de vigtigste havne i Canada, og den er stadigv\xc3\xa6k et knudepunkt for handel med korn, sukker, forskellige former for olie, forbrugsgoder og maskineri. Af samme \xc3\xa5rsag er Montreal Canadas jernbaneknudepunkt, og har altid v\xc3\xa6ret en ekstrem vigtig by for canadisk jernbanetransport._NEWLINE_Hovedkvarteret for Canadian National Railway ligger her, og det samme gjorde Canadian Pacific Railway indtil 1996._NEWLINE_Hovedkvarteret for Canadian Space Agency ligger i Longueil, syd\xc3\xb8st for Montreal. Montreal er ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6rtsby for ICAO, International Civil Aviation Organisation (en underafdeling af FN), Airports Council International (en organisation for verdens lufthavne) og International Air Transport Association (IATA). Desuden ligger ogs\xc3\xa5 World Anti-Doping Agency (det olympiske antidoping-agentur)_NEWLINE_Videospil-industrien har v\xc3\xa6ret fremtr\xc3\xa6dende i Montreal siden 1997, da Ubisoft Montreal (en lokal underafdeling af Ubisoft) blev \xc3\xa5bnet. For nylig er adskillige af verdens st\xc3\xb8rste spiludviklere kommet til Montreal, s\xc3\xa5som Ubisoft, Electronic Arts (EA), Eidos Interactive, Bioware, Strategy First, THQ og Gameloft, prim\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 grund af den store m\xc3\xa6ngde af gode computerudviklere og nogle fordelagtige skatteforhold._NEWLINE_For nylig annoncerede Warner Bros., at de ville lave en afdeling i Montreal, hvad der er us\xc3\xa6dvanligt, da firmaet plejer at opk\xc3\xb8be andre i stedet for._NEWLINE_Montreal spiller en vigtig rolle i den nordamerikanske finansindustri. Hovedkvarterene for Bank of Montreal og Royal Bank of Canada, to af de st\xc3\xb8rste banker i Canada, l\xc3\xa5 engang i Montreal. Efter at de begge flyttede hovedkvarteret til Toronto, blev nogle dele af firmaet dog i Montreal. I dag ligger hovedkvarteret for to mindre banker, National Bank of Canada og Laurentian Bank of Canada, i Montreal. Adskillige st\xc3\xb8rre, canadiske firmaer har hovedkvarter i Montreal og omegn, heriblandt: Desjardins Group, Bombardier Inc, CGI Group, Air Canada, Air Transat, Cirque du Soleil, Hydro-Qu\xc3\xa9bec, VIA Rail og Aeroplan\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nMed fire universiteter, syv andre institutter der tilbyder kandidat-uddannelser, samt 12 GECEP\'er inden for 8 kilometers radius har Montreal den h\xc3\xb8jeste koncentration af videreg\xc3\xa5ende uddannelser for alle st\xc3\xb8rre byer i Nordamerika med 4,38 studenter pr. 100 indbyggere (efterfulgt af Boston med 4,37 studenter pr. 100 indbyggere).\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nSom de fleste andre storbyer har Montreal ogs\xc3\xa5 problemer med transporten af is\xc3\xa6r pendlere. Bredden af Saint-Lawrence-floden er medvirkende faktor til dette, da det er b\xc3\xa5de besv\xc3\xa6rligt og dyrt at bygge broer p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af denne. Der er kun fire vejbroer, en vejtunnel, to jernbanebroer og en metrolinje p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af floden. Til sammenligning er der syv vejbroer og to vejtunneller p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af East River i New York City.\n_START_SECTION_\nLufthavne\n_START_PARAGRAPH_\nMontreal har to internationale lufthavne, en kun for passagerer, en anden for fragt. Montreal-Pierre Elliott Trudeau International Airport (ogs\xc3\xa5 kendt som Dorval Airport) varetager al passagertransport og er hub for b\xc3\xa5de Air Canada og Air Transat. Nord for byen ligger Montr\xc3\xa9al-Mirabel International Airport, som egentligt var planlagt til at v\xc3\xa6re Montreals prim\xc3\xa6re lufthavn, men kun tager sig af fragtflyvninger i dag. I 2013 var Montreal-Trudeau den fjerde-st\xc3\xb8rste lufthavn i Canada, efter Toronto, Vancouver og Calgary, da lufthavnen h\xc3\xa5ndterede 14,09 millioner passagerer og 207.882 flyhandlinger det \xc3\xa5r. Med 60,8\xc2\xa0% af passagererne, hvis destination l\xc3\xa5 uden for Canada, er det den mest internationale canadiske lufthavn. Montreal-Trudeau bliver betjent af 40 flyselskaber med mere end 100 destinationer i hele verden. Fra Montreal-Trudeau er det muligt at flyve til Europa, USA, Asien, Mellem\xc3\xb8sten, Centralamerika, Caribien, Afrika, Mexico og andre destinationer i Canada. Desuden indeholder lufthavnen ogs\xc3\xa5 Nordamerikas st\xc3\xb8rste duty-free butik.\n_START_SECTION_\nMetro Montreal\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9tro Montr\xc3\xa9al har 68 stationer og 4 linjer. Til dagligt opereres den af Societe de transport de Montr\xc3\xa9al, ogs\xc3\xa5 kaldet STM. Det er Canadas travleste metrosystem, m\xc3\xa5lt p\xc3\xa5 antallet af passagerer til dagligt. 1,05 millioner k\xc3\xb8rte med systemet i gennemsnit p\xc3\xa5 hverdage i 1. kvartal 2010. Hver station har forskelligt kunstv\xc3\xa6rk, og er blevet designet af forskellige kunstnere. Togene k\xc3\xb8rer p\xc3\xa5 gummihjul, hvad der giver et meget stille netv\xc3\xa6rk, sammenlignet med andre. Metrosystemet har l\xc3\xa6nge haft en metrostation i Longueuil, og i 2007 blev det udvidet med tre stationer i Laval. M\xc3\xa9tro Montreal er b\xc3\xa5de i indretning og materiel inspireret af Paris Metro.\n_START_SECTION_\nEksterne jernbaner\n_START_PARAGRAPH_\nDet Montreal-baserede jernbaneselskab VIA Rail st\xc3\xa5r for jernbanetransport til andre canadiske byer, is\xc3\xa6r til Toronto og Quebec City via Windsor-Quebec City-korridoren. Amtrak, det nationale amerikanske jernbaneselskab, st\xc3\xa5r for et dagligt tog fra Montreal til New York City, kaldet Adirondack. Alle tog mellem st\xc3\xb8rre byer og de fleste pendler-tog k\xc3\xb8rer via Central Station. Mellem 1955 og 1981 k\xc3\xb8rte desuden et tog kaldet Super Continental mellem Montreal og Vancouver.\n_START_SECTION_\nVeje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x8ele-de-Montreal er midtpunktet af provinsen Quebec\'s motorvejssystem, det s\xc3\xa5kaldte Autoroute. Adskillige motorveje krydser eller starter p\xc3\xa5 \xc3\x8ele-de-Montreal, heriblandt A-10 (kendt som Autoroute Bonaventure), A-13 (kendt som Autoroute Chomedey), A-15 (kendt som Autoroute Decarie syd for krydset med A-40 og Autoroute Laurentian nord for), A-20 (kendt som Autoroute du Souvenir/Autoroute Jean-Lesage), A-25 (kendt som Autoroute Transcanadienne), A-40 (kendt som Autoroute Felix-Leclerc, delen gennem Montreal dog ogs\xc3\xa5 kendt som Autoroute Metropolitaine), A-520 (kendt som Autoroute C\xc3\xb4te de Liesse) og A-720 (kendt som Autoroute Ville-Marie). Mange af disse motorveje er ofte ramt af k\xc3\xb8er i myldretiden, men inden for de sidste par \xc3\xa5r er regeringen blevet opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5 dette og er i gang med at finde en l\xc3\xb8sning. En af de tiltag, der er gjort, er konstruktionen af A-30, der \xc3\xa5bnede i 2012 og f\xc3\xb8rer en del af trafikken syd om Montreal.'