b'\n_START_ARTICLE_\nCharlotte Munck (sygeplejerske)\n_START_SECTION_\nBarndom og opv\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nMunck blev f\xc3\xb8dt som datter af sognepr\xc3\xa6st Frederik Vilhelm Munck og Marie Ludomilie Charlotte Fabricius som den yngste af en b\xc3\xb8rneflok p\xc3\xa5 syv. For\xc3\xa6ldrene gav hende en k\xc3\xa6rlig, kristen opv\xc3\xa6kst med fokus p\xc3\xa5 n\xc3\xa6stek\xc3\xa6rlighed og traditionelle kvindepligter. Disse kristne v\xc3\xa6rdier tog Munck med sig gennem resten af livet. Som 18-\xc3\xa5rig, i 1894, tog hun sin f\xc3\xb8rste uddannelse i sprog, fra skolen L\'ecole des jeunes filles i Schweiz, en uddannelse hun fik god gavn af senere i sit arbejde hos DSR, samt i forbindelse med sit arbejde for International Council of Nurses (ICN).\n_START_SECTION_\nSom sygeplejerske\n_START_PARAGRAPH_\nI 1902 blev Munck elev p\xc3\xa5 diakonissestiftelsen, men forlod uddannelsen efter kort tid, for i stedet at hj\xc3\xa6lpe til med familiens humanit\xc3\xa6re arbejde hjemme p\xc3\xa5 pr\xc3\xa6steg\xc3\xa5rden. Forinden havde Munck v\xc3\xa6ret kortvarigt forlovet, men blev aldrig gift. F\xc3\xb8rst i 1906 s\xc3\xb8gte hun, efter opfordring fra Margrethe Koch, til The Presbyterian Hospital i New York, hvor hun uddannede sig til sygeplejerske - samme sted som Koch havde f\xc3\xa5et sin uddannelse, og hvor Christiane Reimann senere ogs\xc3\xa5 tog samme uddannelse. Efter uddannelsen virkede Munck som oversygeplejerske ved skadestuen samme sted, men afslog et tilbud om fastans\xc3\xa6ttelse for i stedet at rejse hjem til Danmark. Uddannelsen var imidlertid ikke h\xc3\xb8jt respekteret i Danmark, og Munck, der havde haft besv\xc3\xa6r med at finde ans\xc3\xa6ttelse, fik til sidst stilling som 2. assistent p\xc3\xa5 Rigshospitalets \xc3\x98re-, n\xc3\xa6se-, halsafdeling. Hun blev i 1911 forfremmet til plejemoder p\xc3\xa5 dermatologisk afdeling samme sted, en stilling der tilsvarer nutidens oversygeplejerske. Samtidig hjalp hun til med undervisningen p\xc3\xa5 hospitalets sygeplejeskole._NEWLINE_Da Bispebjerg Hospital blev indviet i 1913 havde DSR et \xc3\xb8nske om at hospitalet som det f\xc3\xb8rste i Danmark skulle have en forstanderinde for sygeplejen. Denne stilling tilfaldt Charlotte Munck foran syv andre ans\xc3\xb8gere, hendes amerikanske uddannelse til trods. Hun var ogs\xc3\xa5 sensationel i samtiden, derhen at hun som kvinde blev valgt til en s\xc3\xa5 fremtr\xc3\xa6dende post. Munck brugte stillingen til at etablere en ordnet uddannelse for sygeplejersker, med en kombination af teori og praktik, ligesom hun medvirkede til at skrive flere l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ger inden for faget, samt instruksb\xc3\xb8ger til hospitalets afdelinger. Disse instrukser var b\xc3\xa5de m\xc3\xb8ntet p\xc3\xa5 administrative og praktiske aspekter af sygeplejen. Mere specielt var det, at Munck ogs\xc3\xa5 beskrev procedurer og forordninger af etisk karakter, som for eksempel hensynet til patientens bluf\xc3\xa6rdighed under behandling og pleje. Muncks l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ger, s\xc3\xa6rligt "L\xc3\xa6rebog og Haandbog i Sygepleje I-III" (skrevet sammen med overl\xc3\xa6ge Frode Rydgaard), dannede grundsten i sygeplejeuddannelsen i mange \xc3\xa5r fremefter. Muncks vision (og praksis) var at uddanne disciplinerede, taktfulde og dygtige sygeplejersker. Hun er beskrevet som velanset b\xc3\xa5de inden for sin egen stand samt udenfor denne, ligesom hun havde sine elevers hengivenhed.\n_START_SECTION_\nDansk Sygeplejer\xc3\xa5d\n_START_PARAGRAPH_\nI 1924 blev Munck n\xc3\xa6stformand for DSR, og i 1927 fik hun formandsposten - en position, hun holdt frem til sin d\xc3\xb8d i 1932. Hun brugte sin tid i fagforeningen til fortsat at styrke og ensrette uddannelsen til sygeplejerske, ligesom hun arbejdede for bedre arbejdstider og - vilk\xc3\xa5r samt bedre l\xc3\xb8n- og pensionsforhold for danske sygeplejersker. Den almindelige arbejdstid for en dansk sygeplejerske i 1920\'erne l\xc3\xa5 omkring 10-12 timer dagligt, til trods for at landets \xc3\xb8vrige arbejdere havde f\xc3\xa5et en 8-timers arbejdsdag allerede i 1919. \xc3\x85rsagen var i nogen grad mangel p\xc3\xa5 sygeplejersker, samt i en vis grad t\xc3\xb8ven over for kortere arbejdstider fra faget selv. Munck argumenterede i Tidskrift for Sygeplejersker at hele standen var plaget af tidlig opslidthed som f\xc3\xb8lge af de vilk\xc3\xa5r, sygeplejersker arbejdede under, herunder ogs\xc3\xa5 de lange arbejdsdage._NEWLINE_Foruden dette havde Munck overtaget Henny Tschernings vision om at sygeplejersker skulle statsautoriseres, en status faget f\xc3\xb8rst fik \xc3\xa5ret efter Muncks d\xc3\xb8d._NEWLINE_Tscherning havde ogs\xc3\xa5 startet projektet for opf\xc3\xb8relsen af Sygeplejerskernes Hus p\xc3\xa5 Tagensvej i K\xc3\xb8benhavn, idet mange sygeplejersker efter endt arbejdsliv blev ramt af den store bolign\xc3\xb8d - et projekt som Munck ogs\xc3\xa5 videref\xc3\xb8rte efter Tschernings afgang. Med Sygeplejerskernes Hus \xc3\xb8nskede DSR s\xc3\xa5ledes at sikre at disse sygeplejersker kunne f\xc3\xa5 en betalelig bolig under ordentlige forhold. Bygningen stod f\xc3\xa6rdig f\xc3\xa5 m\xc3\xa5neder inden b\xc3\xa5de Tschernings og Muncks d\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nInternationalt foreningsarbejde\n_START_PARAGRAPH_\nCharlotte Munck deltog, ud over sit arbejde for DSR, i internationalt arbejde for sygeplejen. Hun samarbejdede s\xc3\xa5ledes med b\xc3\xa5de ICN og Sygeplejerskernes Samarbejde i Norden (SSN), som hun blev formand for i 1921. Ogs\xc3\xa5 denne post beholdt hun til sin d\xc3\xb8d. Den internationale indflydelse var med til at give Munck overvejelser omkring sin vision for sygeplejerskeuddannelsen i Danmark. Is\xc3\xa6r USA\'s tanker om at tr\xc3\xa6kke markant i teoretisk og akademisk retning funderede hun over. Munck inds\xc3\xa5 styrken ved at have en teoretisk velfunderet sygeplejeuddannelse, men var samtidig bekymret for, at teorien ville komme til at tage overh\xc3\xa5nd. Munck sad tillige som medlem af den internationale r\xc3\xa5dgivende sygeplejerskekomit\xc3\xa9 ved R\xc3\xb8de Kors ligaen i Paris fra 1924 til 1927.\n_START_SECTION_\nAndet foreningsarbejde\n_START_PARAGRAPH_\nUnder sit ophold i USA stiftede Charlotte Munck, med afs\xc3\xa6t i sin kristne opv\xc3\xa6kst og opdragelse, flere bibelkredse. Fra 1910 til 1932 var hun formand for Kristelig Forening for Sygeplejersker, og i 1922 var hun medstifter af Sygeplejerskernes Missionsforbund. Fra 1925 var hun formand for Alderdomskassen for Sygeplejersker, og da DSR havde overtaget Testrup H\xc3\xb8jskole sad Munck fra 1927 som formand for denne.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa6dersbevisninger\n_START_PARAGRAPH_\nCharlotte Munck modtog Fortjensmedaljen i guld i 1932.'