b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98kolingvistik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98kolingvistik eller den \xc3\xb8kologiske tilgang til sproglig kommunikation repr\xc3\xa6senterer et  nyere felt indenfor sprogvidenskab. Sprogforskningsomr\xc3\xa5det udvides fra sociolingvistisk forskning, hvor sprog antages indlejret i sociale kontekster, til ogs\xc3\xa5 at omfatte \xc3\xb8kologiske kontekster. Grundlaget for den \xc3\xb8kologiske tilgang til sprog har ophav i kritik af konventionelle sprogsystemer. M.A.K Hallidays banebrydende artikel New Ways of Meaning: The challenge to applied linguistics fra 1990 betragtes som skels\xc3\xa6ttende, idet den inspirerer lingvister til at overveje den \xc3\xb8kologiske kontekst og sproglige konsekvenser. Artiklen vidner om en lingvistisk konstruktivisme, hvor sprog antages at konstruere verden. I artiklen diskuterer han emner som sexisme, klassicisme og speciesisme  i forhold til deres manifestation i den leksikalske og syntaktiske struktur i vores sprog. Diskursanalyse, pragmatik, antropologisk lingvistik, teoretisk lingvistik og undervisningsforskning var blandt de forskningsomr\xc3\xa5der der opdagede gevinsten ved brug af \xc3\xb8kologiske parametre s\xc3\xa5som sammenh\xc3\xa6nge, milj\xc3\xb8 og diversitet. I takt med at opm\xc3\xa6rksomhed p\xc3\xa5 klimaforandringer og milj\xc3\xb8beskadigelse \xc3\xb8ges, kombineret med nyt syn p\xc3\xa5 sammenh\xc3\xa6ng mellem sprog og milj\xc3\xb8, dannes en ny gren indenfor sprogvidenskab, betegnet som \xc3\xb8kolingvistik.\n_START_SECTION_\nOverblik\n_START_PARAGRAPH_\nSiden Hallidays bidrag er \xc3\xb8kolingvistik vokset i forskellige retninger. Forskellige redskaber og arbejdsramme er dermed lagt til at unders\xc3\xb8ge sproget i en \xc3\xb8kologisk kontekst. The international Ecolinguistic Association karakteriserer \xc3\xb8kolingvistik vha. f\xc3\xb8lgende engelske citat:_NEWLINE_"Eco linguistics explores the role of language in the life-sustaining interactions of humans, other species and the physical environment. The first aim is to develop linguistic theories which see humans not only as part of society, but also as part of the larger ecosystems that life depends on. The second aim is to show how linguistics can be used to address key ecological issues, from climate change and biodiversity loss to environmental justice.\xe2\x80\x9d _NEWLINE__NEWLINE_\xc3\x98kolingvistik beskrives som en unders\xc3\xb8gelse af sprogets rolle i forhold til den livsopretholdende funktion som interaktionen mellem menneske, art og \xc3\xb8vrigt fysiologisk milj\xc3\xb8 har. Deraf f\xc3\xb8lger at man \xc3\xb8nsker at udvikle teorier der betragter mennesket ikke kun som et medlem af et samfund eller et f\xc3\xa6llesskab, men ogs\xc3\xa5 som en del af et st\xc3\xb8rre livsn\xc3\xb8dvendigt \xc3\xb8kosystem. Derudover er hensigten at vise, at lingvistik kan anvendes til at adressere n\xc3\xb8gleemner som klimaforandringer, biodiversitet og milj\xc3\xb8ret._NEWLINE_Nyere bidrag indenfor den \xc3\xb8kologiske sproglige tilgang viser ikke kun at \xc3\xb8kolingvistiske teorier er redskaber eller arbejdsrammer, men at det \xc3\xb8kologiske system er integreret i vores kommunikation og naturlige sprog. P\xc3\xa5 samme vis som det \xc3\xb8kologiske milj\xc3\xb8 opretholdes positivt via korrekt sprogbrug, og til gavn for alle organismer, skal man forebygge tab af naturlige etniske sprog. Overvejelserne har ophav i det newtonnske paradigme, hvor alle f\xc3\xa6nomener i livet optr\xc3\xa6der i en materialistisk verden af atomarisk konstruerede biologiske livsformer og kognitive systemer \xe2\x80\x93 individuelt, kollektivt og socialt. Dermed bliver de naturlige sprog til en arts kulturgenstand, der skal reddes fra at udd\xc3\xb8. _NEWLINE_Seneste bud p\xc3\xa5 \xc3\xb8kolingvistisk forskning er S. Puppels analyse der beskriver menneskeligt sprog som en levende organisme og betegner lingvistiske processer som biologiske, sociale og kulturelle kontekster i semiosf\xc3\xa6ren (Boguslawska-Tafelska (2016)). J\xc3\xa6vnf\xc3\xb8r den biosemiotisk antagelse er betydning og mening (sema) indbygget i kroppens natur (soma). Kroppen er dermed hverken hjerne eller psyke. Kroppen forst\xc3\xa5s derimod som en helhedsdynamik der er indlejret i den kommunikative vekselvirkning, hvor celler, v\xc3\xa6v og organer i kroppen er i samspil med sociale kontekster._NEWLINE_Puppel anser naturligt og etnisk sprog for levende organismer, som er i et komplekst forhold til andre sprog. Sprog konkurrerer, samarbejder og viser en form for hierarkisk overv\xc3\xa6gt n\xc3\xa5r de er i gensidig p\xc3\xa5virkning af hinanden. P\xc3\xa5 globalt plan vil naturlige sprog altid vise en dominans ved interaktion med andre sprog. Den hierarkiske overv\xc3\xa6gt eller dominans udtrykker en hyppig brugt metafor \xe2\x80\x9dlivet er en kamp\xe2\x80\x9d, hvilket beskriver den kamp som levende organismer gennemg\xc3\xa5r, for at bevare deres status som h\xc3\xb8j rang i kontrast til lav rang. Deraf f\xc3\xb8lger, at verdens sproglige systemer er i et overlevelsesforhold ved kontakt med hinanden, idet l\xc3\xa5nte ord, s\xc3\xa6tninger, ordsprog mm. p\xc3\xa5virker sproget i begge lejre, og derfor m\xc3\xa5 de sproglige systemer konkurrere om at bevare deres status som \xe2\x80\x9dh\xc3\xb8j\xe2\x80\x9d i forhold til \xe2\x80\x9dlav\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nDen \xc3\xb8kologiske sproglige analyse\n_START_PARAGRAPH_\nDen \xc3\xb8kologiske sproglige analyse tr\xc3\xa6kker p\xc3\xa5 mange lingvistiske redskaber og metodologier for at udforske m\xc3\xa5den hvorp\xc3\xa5 vi lever vores levede liv. Alt fra kritisk diskursanalyse, kognitiv lingvistik og identitetsteori til retorisk og systemisk funktionel grammatik. M\xc3\xa5den vi mennesker forholder os til os selv og verden p\xc3\xa5, er resultat af individets kognitive strukturer, indlejret i det sociale f\xc3\xa6llesskab, i et bestemt samfund. Disse strukturer afg\xc3\xb8r, hvordan mennesker behandler andre mennesker, dyr, planter, skove, havet eller andet organisk milj\xc3\xb8. Ved at stille sig kritisk til menneskets levem\xc3\xa5de - fra et overvejet \xc3\xb8kolingvistisk perspektiv \xe2\x80\x93 er det muligt at opfordre mennesker til at beskytte vores livsopretholdende \xc3\xb8kosystemer. Det bliver dermed ogs\xc3\xa5 muligt at opfordre til forebyggelse af destruktiv adf\xc3\xa6rd, som skader \xc3\xb8kosystemet. Mange eksempler er gennem tiden blevet brugt til at underst\xc3\xb8tte det \xc3\xb8kolingvistiske projekt, bl.a. opm\xc3\xa6rksomhed p\xc3\xa5 brug af eufemisme i atomkraftdebatten, eller det ringe vokabular ved adressering af milj\xc3\xb8sager i offentlige debatter. _NEWLINE_Da sprog ber\xc3\xb8rer alle aspekter i vores liv, mener \xc3\xb8kolingvister, at uhensigtsm\xc3\xa6ssig adf\xc3\xa6rd og skadelige virkninger kan adresseres via eksempler s\xc3\xa5som overdrevent forbrug, uetisk dyreproduktion eller intensivt landbrug. \xe2\x80\x9dVores moder jord voldtages\xe2\x80\x9d er et af de eksempler, der viser vores adf\xc3\xa6rd mod jorden, og holdning til at jorden ses som et maskineri (Fill & M\xc3\xbchlh\xc3\xa4usler (2011)). \xe2\x80\x9dVoldt\xc3\xa6gt\xe2\x80\x9d er normalt et negativt ord, men ved bevidst at bruge den i den n\xc3\xa6vnte sammenh\xc3\xa6ng vendes virkningen til positiv p\xc3\xa5virkning. Udforskning af naturpoesi, milj\xc3\xb8rettet forfatterskab og kreativ anvendelse af diverse verdenssprog har ydermere givet \xc3\xb8kolingvister nye m\xc3\xa5der at omtale vores liv og jord positivt (positiv diskursanalyse). Hvad der startede som kritisk diskursanalyse, hvor hensigten var at unders\xc3\xb8ge skjulte antagelser og indirekte beskeder om milj\xc3\xb8et, er nu en diskursanalyse, der behandler ethvert emne, der kan have indflydelse p\xc3\xa5 vores fremtidige \xc3\xb8kosystem: f.eks. neoliberal \xc3\xb8konomisk diskurs, k\xc3\xb8n, politik, natur, landbrug etc. (behandlet i Goatly (2000) jf. Fill & M\xc3\xbchlh\xc3\xa4user (2011)). S\xc3\xa5ledes bliver \xc3\xb8kologisk kommunikation og \xc3\xb8kokritisk studie til tilgange, som placerer \xc3\xb8kosystemet som omdrejningspunktet for unders\xc3\xb8gelse i det \xc3\xb8kolingvistiske projekt.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98kologisk kommunikation\n_START_PARAGRAPH_\nKommunikation i den \xc3\xb8kolingvistiske forst\xc3\xa5else tager afstand fra enhver form for disciplin\xc3\xa6re studier. Kommunikation m\xc3\xa5 nemlig hverken antages for koh\xc3\xa6rent videnskab eller akademiske discipliner. \xc3\x98kolingvister anser konventionelle kommunikationsstudier for budskabs-drevne, idet de fokuserer p\xc3\xa5 budskaber og effekten deraf. (Jf.Krippendorff i Fill & M\xc3\xbchlh\xc3\xa4user( 2011)). _NEWLINE_\xc3\x98kologisk kommunikation skal derimod kunne give os nye indsigter i hvordan vi forholder os til naturkatastrofer \xe2\x80\x93 ikke kun budskaber om hvordan situationen er, men sproglig intervention i naturens gang. Ydermere skal kommunikation kunne skabe nye kreative tiltag for at redde planeten, og dermed afhj\xc3\xa6lpe milj\xc3\xb8krisen.'