b'\n_START_ARTICLE_\nForeningen Norden\n_START_PARAGRAPH_\nForeningen Norden eller Foreningen NORDEN arbejder for \xc3\xb8get samarbejde i Norden, bl.a. ved at s\xc3\xa6tte fokus p\xc3\xa5 de nordiske sprog, kultur, historie og samfundsliv i de nordiske lande. Foreningen Norden samarbejder med tilsvarende foreninger i de \xc3\xb8vrige nordiske lande og selvstyrende omr\xc3\xa5der. Foreningen er politisk uafh\xc3\xa6ngig. Formen for Norden-foreningernes samarbejde er fastlagt i vedt\xc3\xa6gterne for Foreningerne Nordens Forbund (FNF), hvor de enkelte foreninger samarbejder igennem. Foreningerne har et samlet medlemstal p\xc3\xa5 cirka 45.000. Danmark og Sverige er de st\xc3\xb8rste foreninger med hver ca. 13.000 medlemmer, \xc3\x85land den mindste med 328. Foreningen Norden findes i Danmark (inklusive Sydslesvig), Sverige, Norge, Finland, Island, \xc3\x85land, Gr\xc3\xb8nland og F\xc3\xa6r\xc3\xb8erne. Foreningen Norden i Danmark har over 13.000 medlemmer i mere end 100 lokalafdelinger. Medlemsbladet Norden Nu udkommer fire gange om \xc3\xa5ret.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nForeningen blev oprettet efter f\xc3\xb8rste verdenskrig (1914-1918) i alle nordiske lande, men ideen om et skandinavisk og nordiske samarbejde g\xc3\xa5r l\xc3\xa6ngere tilbage. Den nordiske samarbejdsproces har foreg\xc3\xa5et siden de f\xc3\xb8rste nordiske statsdannelser begyndte i 700-tallet, og kulminerede med Dronning Margrethe og Kalmarunionen (1397-1523), da hele Norden blev samlet til et rige._NEWLINE_P\xc3\xa5 trods af, at forholdet mellem de nordiske stater til tider har v\xc3\xa6ret pr\xc3\xa6get af splid og uenighed, har den nordiske identitet best\xc3\xa5et. Sproget og kulturen blandt de nordiske lande minder om hinanden, og har derfor frem til i dag udgjort grundvoldene i den nordiske identitet, og der har v\xc3\xa6ret flere fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at give denne identitet en politisk ramme. Den politiske st\xc3\xb8tte til skandinavismen faldt efter den dansk-tyske krig i 1864. Den svenske og norske regering havde lovet, at opfylde deres milit\xc3\xa6re bistand, men undlod at opfylde denne p\xc3\xa5 trods af b\xc3\xa5de international solidaritet og erkl\xc3\xa6ret kongelig st\xc3\xb8tte fra Karl IV. Til trods for dette havde Skandinavismen stadig st\xc3\xb8tter og en lang r\xc3\xa6kke skandinaviske foreninger opretholdt og forl\xc3\xa6ngede kontrakter._NEWLINE_Forholdet mellem de skandinaviske lande blev gradvist forbedret frem mod \xc3\xa5rhundredeskiftet. Den skandinaviske m\xc3\xb8ntunion (1873-1924) og den fredelige unionsopl\xc3\xb8sning mellem Norge og Sverige i 1905 demonstrerede b\xc3\xa5de den politiske vilje og det folkelige \xc3\xb8nske om at opretholde det gode forhold mellem de skandinaviske lande. F\xc3\xb8rste verdenskrig styrkede behovet og st\xc3\xb8tten for det nordiske samarbejde. Selvom at de nordiske lande havde forholdt sig neutrale under krigen, s\xc3\xa5 havde dens \xc3\xb8konomiske konsekvenser v\xc3\xa6ret store. P\xc3\xa5 denne baggrund blev Foreningen Norden oprettet i 1919.\n_START_SECTION_\nStiftelsen og foreningens virke\n_START_PARAGRAPH_\nForeningen blev grundlagt for at styrke de \xc3\xb8konomiske b\xc3\xa5nd, men i liges\xc3\xa5 h\xc3\xb8j grad for at styrke den f\xc3\xa6lles nordiske kultur, samfund og historiske baggrund. Foreningen har siden grundl\xc3\xa6ggelsen formidlet kendskabet til den nordiske kultur, sprog og samfundet, og v\xc3\xa6ret en drivkraft for de fredlige forhold mellem de nordiske lande. Foreningen har ligeledes v\xc3\xa6ret involveret i politiske sager som Svalbard-sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let i 1919-1920, Gr\xc3\xb8nlandssagen mellem Danmark og Norge, Finlandshj\xc3\xa6lpen under vinterkrigen i 1939-1940 og i diskussionen omkring et f\xc3\xa6lles nordisk arbejdsmarked og NORD\xc3\x98K i efterkrigstiden. Foreningen samarbejder ofte med nordiske regeringer, Nordisk R\xc3\xa5d, Nordisk Ministerr\xc3\xa5d samt ikke-statslige organisationer og den private sektor._NEWLINE_Nogle eksempler p\xc3\xa5 foreningens virke inkludere: Formidling af sommerjobs, boliger, kulturaktiviteter til nordisk ungdom gennem Nordjobb-programmet, organisering af seminarer og debatter rund i landet for at sprede kendskab og interesse om Norden og nordiske temaer. Et andet arrangement er den \xc3\xa5rlige uddeling af Norden Sprogpris. Prisen blev etableret i 2010_NEWLINE_Foreningen har to gange v\xc3\xa6ret indstillet til Nobels fredspris (i 1933 og 1934), dog uden at modtage den._NEWLINE_Foreningen Norden har en ungdomsafdeling, der hedder Foreningen Nordens Ungdom. Foreningen Nordens Ungdom t\xc3\xa6ller fem lokalafdelinger, har knap 450 medlemmer i hele landet.'