b'\n_START_ARTICLE_\nMarstein fyr\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nMan er ikke helt sikker p\xc3\xa5, hvor navnet Marstein stammer fra, men det antages, at det er afledt af udtrykket markstein, som betyder gr\xc3\xa6nsesten.\n_START_SECTION_\nEtablering af fyret\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede tidligt i 1800-tallet blev det foresl\xc3\xa5et, at Marstein skulle afm\xc3\xa6rkes, og i 1838 blev der opf\xc3\xb8rt en varde med et kors p\xc3\xa5. Efterh\xc3\xa5nden som dampskibe overtog efter sejlskibene, \xc3\xb8gedes trafikken, og i 1868 sendte Bergen Skipperforening en formel beg\xc3\xa6ring om at der m\xc3\xa5tte etableres fyr. Der blev da bevilget penge, og arbejderne blev sat i gang i 1875. Fyrt\xc3\xa5rnet stod f\xc3\xa6rdig i 1877, og 1. oktober samme \xc3\xa5r var der lys i fyret for f\xc3\xb8rste gang. I 1888 blev lysstyrken forst\xc3\xa6rket efter anmodning fra Bergen Skipperforening, og i 1915 blev fyret udstyrt med t\xc3\xa5gehorn. _NEWLINE_I 1896 gik dampskibet \xc2\xabSiggen\xc2\xbb p\xc3\xa5 2\xc2\xa0252 BRT ned efter f\xc3\xb8rst at have grundst\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 Marsteinsb\xc3\xa5en i d\xc3\xa5rlig sigtbarhed. Videre drev skibet ind mod Marstein og sank omkring 50 meter nord for \xc3\xb8en p\xc3\xa5 omkring 40 meters dybde. F\xc3\xb8rst i 1979 blev der etableret bifyr, som markerede den frygtede Marsteinsb\xc3\xa5en med r\xc3\xb8d sektor._NEWLINE_I 1923 blev et radiopejlesystem testet p\xc3\xa5 Marstein og F\xc3\xa6rder fyr som de f\xc3\xb8rste i Norge, et koncept som da ogs\xc3\xa5 var p\xc3\xa5 udviklingsstadiet i international sammenh\xc3\xa6ng. Pr\xc3\xb8verne var vellykkede og f\xc3\xb8rte til pligt om radiopejlere i alle st\xc3\xb8rre fart\xc3\xb8jer. _NEWLINE_Frem til anden verdenskrig boede fyrvogterne normalt p\xc3\xa5 fyret sammen med deres familier, og de var tildels ogs\xc3\xa5 selvforsynende med f\xc3\xb8devarer ved at de havde grisehus og f\xc3\xa5restald, samt et righoldigt  fiskeri som de drev fra land. Eftersom fyrvogterne kunne have meget fritid, blev der bygget b\xc3\xa5de i skuret nede ved kajen. Fra 1987 blev arbejdet som fyrvogter lagt om til turnusarbejde med tre heltidsstillinger, hvor fyrvogterne tjenestegjorde fire uger p\xc3\xa5 fyret og havde to uger fri. Hver anden uge  kom en helikopter med proviant og andre forsyninger i forbindelse med vagtskifte.\n_START_SECTION_\nAnden Verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nUd over at fyret har en vigtig placering i forhold til navigation, har \xc3\xb8en ogs\xc3\xa5 haft en vigtig strategisk placering i kontrollen med skibstrafikken til og fra Bergen. Under Anden Verdenskrig blev Marstein derfor besat af tyske styrker, og da der var flest, var 43 mand stationeret p\xc3\xa5 \xc3\xb8en. De byggede kanonstillinger og installerede antiluftskyts som nedsk\xc3\xb8d mindst et britisk fly i l\xc3\xb8bet af krigen. De h\xc3\xa5rde vejrforhold var imidlertid en lige s\xc3\xa5 stor trussel som milit\xc3\xa6re angreb, og to af soldaterne druknede, da deres b\xc3\xa5d gik p\xc3\xa5 grund p\xc3\xa5 et af sk\xc3\xa6rene ved \xc3\xb8en. Tyskerne havde konfiskeret en britisk trawler, som de brugte til praktiske form\xc3\xa5l i forbindelse med operationerne p\xc3\xa5 fyret; denne forliste efter at have grundst\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 Ivarsflua, som ligger mellem Litle Marstein og Stora Kals\xc3\xb8y._NEWLINE_Korsfjorden, som starter ude ved fyret, var minelagt, og 23. januar omkom fiskeren August Arnesen og s\xc3\xb8nnen Harald Arnesen,  da deres fiskeb\xc3\xa5d MS \xc2\xabVathne\xc2\xbb gik p\xc3\xa5 en mine ved Marstein og forliste._NEWLINE_23. januar 1943 gik syv motortorpedob\xc3\xa5de (MTB) ud fra Lerwick p\xc3\xa5 Shetland under ledelse af Harald Risnes med det m\xc3\xa5l at \xc3\xb8del\xc3\xa6gge Stord\xc3\xb8 Kisgruber ved Sagv\xc3\xa5g som producerede svovlkis, som blev benyttet i den tyske krigsindustri. Mens fem af b\xc3\xa5dene satte kursen mot Stord, satte de to sidste kurs mod til Marstein for at iscenes\xc3\xa6tte et afledningsangreb for fjerne tyskernes opm\xc3\xa6rksomhed fra hovedm\xc3\xa5let. De tyske styrker p\xc3\xa5 Marstein opdagede de to norske b\xc3\xa5de natten til 24. januar, idet de pr\xc3\xb8vde at l\xc3\xa6gge sig i ly af Lille Marstein, og de blev beskudt med kanoner. De allierede soldater besvarede ilden, og traf ogs\xc3\xa5 t\xc3\xa5rnet med nogle skud, men uden at g\xc3\xb8re n\xc3\xa6vnev\xc3\xa6rdig skade p\xc3\xa5 materiel eller personel. Den ene MTB kom imidlertid under heftig beskydning, og tyskerne ramte flere gange b\xc3\xa5de over og under vandlinjen. Dramatisk blev det, da et projektil eksploderede og satte en ammunitionskasse i brand. I frygt for at alt skulle eksplodere tog to snarr\xc3\xa5dige matroser aff\xc3\xa6re, \xc3\xa5bnede kassen og fik kastet de br\xc3\xa6ndende magasiner over bord. Ingen af bes\xc3\xa6tningsmedlemmerne blev dr\xc3\xa6bt, men to blev s\xc3\xa5ret._NEWLINE_Da krigen var ovre, kunne man konstatere, at to kraftige bombeangreb fra de allierede i sommeren 1940 havde givet store skader p\xc3\xa5 bygningerne, mens manglende vedligehold og forkert brug ogs\xc3\xa5 havde \xc3\xb8delagt meget af det tekniske udstyr. I 1949 blev der derfor igangsat en totalrenovation, hvor det gamle t\xc3\xa5rn blev nedrevet og erstattet med et nyt. Samtidig blev en beskyttelsesmur i beton bygget p\xc3\xa5 vestsiden for at beskytte bygningerne mod b\xc3\xb8lgerne. Skydestillingerne fra krigen er stadig bevaret. Resterne af det gamle fyr blev dumpet ned i kl\xc3\xb8ften som str\xc3\xa6kker sig p\xc3\xa5 langs fra vest til \xc3\xb8st p\xc3\xa5 \xc3\xb8en, og for hver gang der er kraftig storm skylles disse rester l\xc3\xa6ngere ind i kl\xc3\xb8ften._NEWLINE_Efter krigen blev fyret en af mange observationsposter langs norskekysten under den kolde krig, og fyrvogterne fik opgaven med at rapportere om passerende russiske skibe. Blandt fyrmestrene i efterkrigstiden var \xc3\x85ge Telle som var 14 \xc3\xa5r gammel da han oplevede den sk\xc3\xa6bnesvangre skudveksling i Telav\xc3\xa5g som f\xc3\xb8rte til at Josef Terboven bestemte sig for at udslette bygden. Telle tjenestegjorde totalt 29 \xc3\xa5r p\xc3\xa5 Marstein.\n_START_SECTION_\nFregatforliset\n_START_PARAGRAPH_\nI 24. januar 1994 drev fregatten KNM \xc2\xabOslo\xc2\xbb (F 300) p\xc3\xa5 grund ved Marstein fyr efter motorhavari. Skibet fik voldsom slagside, og der var till\xc3\xb8b til panik blandt bes\xc3\xa6tningsmedlemmerne. Der var storm i omr\xc3\xa5det og orlogskaptjan Christian Irgens vurderede at det var sikrest at mandskabet blev p\xc3\xa5 skibet._NEWLINE_Losb\xc3\xa5den \xc2\xabMarsteinen\xc2\xbb var f\xc3\xb8rste b\xc3\xa5d, som kom frem til havaristen, og man fors\xc3\xb8gte da at kaste en sl\xc3\xa6betrosse over til denne. Af de tre bes\xc3\xa6tningsmedlemmer som blev kommanderet ud p\xc3\xa5 agterd\xc3\xa6kket for at f\xc3\xa5 fat i trossen blev to fejet i havet, da skibet samtidigt grundst\xc3\xb8dte. Menig Steffen R\xc3\xb8nningen blev reddet op af en fiskeb\xc3\xa5d efter 18 minutter i det kolde vand, men kaptajnl\xc3\xb8jtnant Torbj\xc3\xb8rn Tellefsen omkom. _NEWLINE_Fregatten blev f\xc3\xb8rst stabiliseret, og dagen efter sl\xc3\xa6bt af grunden, men sank l\xc3\xa6ngere inde i Korsfjorden.  Sj\xc3\xb8forsvaret m\xc3\xa5tte bruge 6,2 millioner kroner p\xc3\xa5 oprydning af olieforurening efter forliset, og flere fiskeopdr\xc3\xa6tsanl\xc3\xa6g blev ber\xc3\xb8rt af udslippet. 17 af mandskabet s\xc3\xb8gte om, og fik landtjeneste efter forliset._NEWLINE_Flere andre store skibe er g\xc3\xa5et  p\xc3\xa5 grund ved Marstein i nyere tid. I 2014 grundst\xc3\xb8tte det 104 meter lange fragtskib \xc2\xabPallas River\xc2\xbb ved fyret og fik en fl\xc3\xa6nge i skroget.'