b'\n_START_ARTICLE_\nFl\xc3\xb8jstrup (Randers Kommune)\n_START_SECTION_\nLandskab\n_START_PARAGRAPH_\nFl\xc3\xb8jstrup er landskabsm\xc3\xa6ssigt placeret ved et bakkeparti, Fl\xc3\xb8jstrup Bakker med toppe op til 61 m. (M\xc3\xb8lleh\xc3\xb8j). Bakkerne er den \xc3\xb8stligste del af en \xc3\xb8stvest-g\xc3\xa5ende bakkekam, der adskiller tunneldalen med Alling\xc3\xa5en mod syd og dalstr\xc3\xb8gene med Brusg\xc3\xa5rd M\xc3\xb8lleb\xc3\xa6k/Hovb\xc3\xa6kken/Hald S\xc3\xb8 og Oksenb\xc3\xa6kken mod nord. \xc3\x98st for Fl\xc3\xb8jstrup Bakker l\xc3\xb8ber Oksenb\xc3\xa6kken ud i Alling\xc3\xa5en. Selve landsbyen ligger p\xc3\xa5 sydsiden af Fl\xc3\xb8jstrup Bakker t\xc3\xa6t op ad Alling\xc3\xa5en. P\xc3\xa5 dette sted er \xc3\xa5dalen s\xc3\xa5 smal, at der kun er ca. 400 m. i fugleflugt til landsbyen Vester Alling p\xc3\xa5 sydsiden af \xc3\xa5en._NEWLINE_Langs Oksenb\xc3\xa6kken nord og \xc3\xb8st for bakkerne er der brede engdrag med h\xc3\xb8jde under 5 m. De har pr\xc3\xa6g af at v\xc3\xa6re \xc3\xa6ldre havbund med tydelige kystskr\xc3\xa6nter og er egentlig en forl\xc3\xa6ngelse af Kolindsund. Det meste af den oprindelige landsbys agerjord ligger p\xc3\xa5 det h\xc3\xb8jere liggende landskab vest for bakkerne._NEWLINE_Landsbyens indeklemte placering mellem bakker og \xc3\xa5 medf\xc3\xb8rte, at der efter udskiftningen i forbindelse med landboreformerne fandt en kraftigt udflytning sted, s\xc3\xa5 der i dag bor lige s\xc3\xa5 mange indbyggere i de udflyttede omr\xc3\xa5der, Fl\xc3\xb8jstrup K\xc3\xa6r mod nord og Fl\xc3\xb8jstrup Mark mod vest, som i selve landsbyen.\n_START_SECTION_\nInfrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nByens f\xc3\xa6rdsels\xc3\xa5re er den gamle bygade, der i dag hedder Fl\xc3\xb8jstrupvej. Mod vest har denne forbindelse til Prim\xc3\xa6rrute 21 i n\xc3\xa6rheden af Sjellebro og til Moesk\xc3\xa6r. Forbindelsen til Vester Alling i \xc3\xb8st er over Ny R\xc3\xa6vebro lige over for Vester Alling, hvor Alling\xc3\xa5dalen er smallest. Endelig g\xc3\xa5r Fl\xc3\xb8jstrupvej mod nord fra byen tv\xc3\xa6rs over bakkerne forbi Fl\xc3\xb8jstrup K\xc3\xa6r og over engdragene langs Oksenb\xc3\xa6kken mod Fausing. Herved er Fl\xc3\xb8jstrup for mange bilister en gennemfartsby fra \xc3\x98ster/Vester Alling mod Randers eller fra Fausing mod Aarhus. Ved det yderste t\xc3\xb8rre land 500 m \xc3\xb8st for Ny R\xc3\xa6vebro ligger R\xc3\xa6vebro, der oprindelig var den eneste t\xc3\xb8rre forbindelse over Alling\xc3\xa5en. Hertil er der kun forbindelse ad grusveje._NEWLINE_Der har tidligere, indtil starten af 1980\'erne, v\xc3\xa6ret busforbindelse gennem Fl\xc3\xb8jstrup til Randers, men i dag er der ingen kollektiv trafik gennem Fl\xc3\xb8jstrup. N\xc3\xa6rmeste busforbindelse til Randers er i H\xc3\xb8rning 4 km. v\xc3\xa6k eller Fausing 4 km. v\xc3\xa6k p\xc3\xa5 prim\xc3\xa6rrute 16. N\xc3\xa6rmeste busforbindelse til \xc3\x85rhus er i Ring 6 km. v\xc3\xa6k p\xc3\xa5 prim\xc3\xa6rrute 563._NEWLINE_Fl\xc3\xb8jstrup forsynes af elnetforsyning gennem Elro Net. I selve landsbyen er der stadig luftledninger som den eneste lokalitet i omr\xc3\xa5det. B\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Fl\xc3\xb8jstrup Mark og Fl\xc3\xb8jstrup K\xc3\xa6r er elkablerne gravet ned i de seneste \xc3\xa5rtier._NEWLINE_Fl\xc3\xb8jstrup har sit eget vandv\xc3\xa6rk, der leverer til selve landsbyen. De fleste husstande p\xc3\xa5 Fl\xc3\xb8jstrup Mark og Fl\xc3\xb8jstrup K\xc3\xa6r har egen vandforsyning. Husstandene har egne septiktanke til spildevand med nedsivning eller udledning til \xc3\xa5en.\n_START_SECTION_\nForhistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes ved Fl\xc3\xb8jstrup tegn p\xc3\xa5 bos\xc3\xa6ttelser andre steder omkring Fl\xc3\xb8jstrup Bakker end den nuv\xc3\xa6rende landsby. P\xc3\xa5 et "n\xc3\xa6s" i Fl\xc3\xb8jstrup K\xc3\xa6r, Dyrholmen, har man fundet en boplads fra Erteb\xc3\xb8llekulturen, den periode, hvor de laveste dele af landet, og dermed ogs\xc3\xa5 Fl\xc3\xb8jstrup K\xc3\xa6r, var d\xc3\xa6kket af hav._NEWLINE_Ved det h\xc3\xb8jestliggende omr\xc3\xa5de i Fl\xc3\xb8jstrup Bakker, ved M\xc3\xb8lleh\xc3\xb8j, har Randersegnens Amat\xc3\xb8rark\xc3\xa6ologer siden slutningen af 1990\'erne udgravet p\xc3\xa5 en boplads fra jernalderen. Her har der ligget flere bebyggelser i en periode p\xc3\xa5 250 \xc3\xa5r, fra 150 fvt. til 100 evt., dvs. den sidste del af f\xc3\xb8rromersk jernalder og den \xc3\xa6ldste del af romersk jernalder._NEWLINE_Bebyggelserne er specielle ved, at man i flere omgange har bygget ovenp\xc3\xa5 resterne af tidligere huse. Ved udgravningerne her har man ogs\xc3\xa5 fundet rester af boplads helt tilbage fra stenalderen._NEWLINE_Bakkerne ved Fl\xc3\xb8jstrup har s\xc3\xa5ledes v\xc3\xa6ret beboet i romersk jernalder, men m\xc3\xa5 sandsynligvis siden v\xc3\xa6re blevet affolket. Rundt om Fl\xc3\xb8jstrup findes flere bynavne, der ender p\xc3\xa5 -ing (Alling, Fausing, Virring, H\xc3\xb8rning), og det viser, at disse byer er grundlagt i germansk jernalder eller tidligere. Derimod viser bynavnet Fl\xc3\xb8jstrup (betyder Fl\xc3\xb8js torp efter mandsnavnet Fl\xc3\xb8j el.lign.), at denne landsby tidligst er blevet etableret i vikingetiden som en udflytterby._NEWLINE_Bos\xc3\xa6ttelsen i Fl\xc3\xb8jstrup m\xc3\xa5 alts\xc3\xa5 v\xc3\xa6re yngre end germansk jernalder, selvom der i bakkerne har v\xc3\xa6ret en boplads i tidlig romersk jernalder. Der er ca. 900 \xc3\xa5r mellem de yngste tegn p\xc3\xa5 bos\xc3\xa6ttelse i bakkerne (\xc3\xa5r 100) og det tidspunkt, man formoder de \xc3\xa6ldste torp-navne stammer fra (\xc3\xa5r 1000).\n_START_SECTION_\nMiddelalderen. Selvst\xc3\xa6ndigt sogn\n_START_PARAGRAPH_\nDen nuv\xc3\xa6rende landsby, grundlagt i den tidlige middelalder, har  op til landboreformerne best\xc3\xa5et af 6 st\xc3\xb8rre g\xc3\xa5rde og 3 mindre. Formodentlig har g\xc3\xa5rdene oprindeligt haft selveje, men er efterh\xc3\xa5nden blevet f\xc3\xa6steg\xc3\xa5rde, og har v\xc3\xa6ret genstand for b\xc3\xa5de arv og handler mellem forskellige herrem\xc3\xa6nd. S\xc3\xa5ledes kom tre af g\xc3\xa5rdene i Fl\xc3\xb8jstrup til at tilh\xc3\xb8re Niels Lavesen Brock p\xc3\xa5 Gl. Estrup ved et skifte i 1529, og omkring 1730 har Gl. Estrups herremand ejet hele byen._NEWLINE_Op igennem middelalderen har Fl\xc3\xb8jstrup By udgjort et selvst\xc3\xa6ndigt sogn, og byens kirke, der n\xc3\xa6vnes i 1406, har ligget i den \xc3\xb8stlige ende af byen.Essenb\xc3\xa6k Kloster ved Assentoft har v\xc3\xa6ret ejer af kirken og en g\xc3\xa5rd, i 1424 omtalt som pr\xc3\xa6stens rette s\xc3\xa6deg\xc3\xa5rd. Denne g\xc3\xa5rd, senere kaldet Kirkegaard, er ret godt dokumenteret med kilder. Ved reformationen i 1536 overgik klostrets gods til kronen, og Kirkegaard blev herefter administreret under Dronningborg Len._NEWLINE_Fl\xc3\xb8jstrup og Virring Sogne er p\xc3\xa5 et tidspunkt lagt under samme pr\xc3\xa6steembede. Omkring 1550 blev Fl\xc3\xb8jstrup Sogn nedlagt og kirken nedrevet. Formodentlig er resterne af Fl\xc3\xb8jstrup Kirke anvendt ved byggerier p\xc3\xa5 enten Gl. Estrup eller Rosenholm, som begge blev udbygget som ren\xc3\xa6ssancebygninger i denne periode, som man ofte betegner som herrem\xc3\xa6ndenes storhedstid. Begge steder er der tegn p\xc3\xa5, at man har brugt gamle kirkekvadre i byggeriet, is\xc3\xa6r i fundamenterne._NEWLINE_Fl\xc3\xb8jstrup Sogn blev lagt ind under H\xc3\xb8rning Sogn p\xc3\xa5n\xc3\xa6r Kirkegaard, der blev lagt under Virring Sogn. I 1610 mageskiftede Eske Brock p\xc3\xa5 Gl. Estrup sig til herligheden af Kirkegaard, som i de n\xc3\xa6ste 250 \xc3\xa5r tilh\xc3\xb8rte Gl. Estrup, mens pr\xc3\xa6sten i Virring stadig modtog landgilden fra g\xc3\xa5rden.\n_START_SECTION_\nUnder H\xc3\xb8rning Sogn. Landboreformerne\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xa5rdene i byen har indtil udskiftningen af landsbyen v\xc3\xa6ret drevet ved trevangsbrug, som det har v\xc3\xa6ret normalt i dette omr\xc3\xa5de. Vangene har ligget is\xc3\xa6r mod vest p\xc3\xa5 Fl\xc3\xb8jstrup Mark og p\xc3\xa5 skr\xc3\xa5ningerne fra Fl\xc3\xb8jstrup Bakker ned mod engene langs Oksenb\xc3\xa6kken, men ogs\xc3\xa5 de fladeste dele af bakkerne har v\xc3\xa6ret dyrkede. De mest kuperede dele af bakkerne har ikke kunnet dyrkes, og sandsynligvis har landsbyen udnyttet dem som overdrev med gr\xc3\xa6sning og svin p\xc3\xa5 olden. I engene langs Alling\xc3\xa5en og is\xc3\xa6r langs Oksenb\xc3\xa6kken har man haft dyr p\xc3\xa5 gr\xc3\xa6sning og h\xc3\xb8sl\xc3\xa6t._NEWLINE_Fl\xc3\xb8jstrup By blev udskiftet i 1793. P\xc3\xa5 grund af byens indeklemte beliggenhed mellem Alling\xc3\xa5en og bakkerne har det ikke v\xc3\xa6ret muligt at lave en stjerneudskiftning,_NEWLINE_s\xc3\xa5 efter udskiftningen har flere af g\xc3\xa5rdene kun haft en lille toft omkring sig inde i landsbyen. G\xc3\xa5rdenes hovedlod har ligget vest for byen, overvejende som lange nordsyd-g\xc3\xa5ende jordstykker p\xc3\xa5 den sydvendte skr\xc3\xa5ning p\xc3\xa5 nordsiden af Alling\xc3\xa5en. Derudover har g\xc3\xa5rdene haft et stykke af bakkerne nord for byen og engstykker langs med Oksenb\xc3\xa6kken._NEWLINE_G\xc3\xa5rdenes placering inde i byen langt fra hovedloddet har v\xc3\xa6ret upraktisk, men da det var f\xc3\xa6steg\xc3\xa5rde, har man ikke haft incitament til at udflytte g\xc3\xa5rdene. Men i perioden fra 1852-72 overgik de fleste af Gl. Estrups f\xc3\xa6steg\xc3\xa5rde til selveje, og herefter kom udflytningen fra Fl\xc3\xb8jstrup i gang. Den f\xc3\xb8rste g\xc3\xa5rd, Kirkegaard, var overg\xc3\xa5et til selveje i 1861, og den flyttedes ud p\xc3\xa5 Fl\xc3\xb8jstrup Mark i 1873 efter f\xc3\xb8rst at have mageskiftet med en anden g\xc3\xa5rd, s\xc3\xa5 hovedloddet blev st\xc3\xb8rre. En anden g\xc3\xa5rd, Elg\xc3\xa5rdsminde, blev bygget t\xc3\xa6t ved Moesk\xc3\xa6r, efter at en r\xc3\xa6kke sm\xc3\xa5 jordlodder blev mageskiftet til et sammenh\xc3\xa6ngende jordstykke i 1866. I l\xc3\xb8bet af de n\xc3\xa6ste 50 \xc3\xa5r flyttede flere af g\xc3\xa5rdene ud p\xc3\xa5 marken eller til Fl\xc3\xb8jstrup K\xc3\xa6r, mange gange efter et mageskifte eller en opdeling af en g\xc3\xa5rd. Af de oprindelige 12 beboelser i byen opstod der ved udflytningen 38, heraf de 30 med jord. I dag er der kun tre af de oprindelige ni g\xc3\xa5rde tilbage i landsbyen._NEWLINE_Den tidligere bygade er i dag pr\xc3\xa6get af en nedlagt smedie samt delvist \xc3\xa5bne marker p\xc3\xa5 de tidligere tofter ned mod \xc3\xa5en, men i de seneste 100 \xc3\xa5r er har der v\xc3\xa6ret en smule udbygning af byen mod \xc3\xb8st med huse langs bakkerne og op i bakkerne.\n_START_SECTION_\nEfter udflytningen\n_START_PARAGRAPH_\nI f\xc3\xb8lge en lokal kilde fra 1934 har byen haft egen skole indtil 1820, og herefter har byens b\xc3\xb8rn m\xc3\xa5ttet g\xc3\xa5 i skole i Vester Alling. Dette har v\xc3\xa6ret upraktisk, fordi den eneste adgang til Vester Alling har v\xc3\xa6ret over R\xc3\xa6vebro 1 km. \xc3\xb8st for byen, og fordi Vester Allings skole har v\xc3\xa6ret drevet af et andet sogner\xc3\xa5d. I 1890 besluttede sogner\xc3\xa5det for \xc3\x85rslev-H\xc3\xb8rning at bygge en ny skole p\xc3\xa5 marken midt mellem Fl\xc3\xb8jstrup og Moesk\xc3\xa6r, s\xc3\xa5 b\xc3\xb8rnene fra Fl\xc3\xb8jstrup, Fl\xc3\xb8jstrup K\xc3\xa6r og Moesk\xc3\xa6r havde nogenlunde lige lang skolevej. Den nye Fl\xc3\xb8jstrup Skole eksisterede indtil 1939, hvorefter b\xc3\xb8rnene i Fl\xc3\xb8jstrup igen m\xc3\xa5tte tage l\xc3\xa6ngere v\xc3\xa6k, enten til H\xc3\xb8rning eller til Vester Alling. I dag er de sm\xc3\xa5 landsbyskoler nedlagt og erstattet af st\xc3\xb8rre skoler i hhv. Assentoft, hvor b\xc3\xb8rnene fra Fl\xc3\xb8jstrup g\xc3\xa5r, og Auning._NEWLINE_Alling\xc3\xa5ens forl\xc3\xb8b havde oprindeligt en slyngning ved Fl\xc3\xb8jstrup. Omkring 1920 lavede man en uddybning og regulering af \xc3\xa5en, s\xc3\xa5 et lille engstykke i Fl\xc3\xb8jstrups ejerlav i dag ligger p\xc3\xa5 den anden side af \xc3\xa5en, forbundet med Fl\xc3\xb8jstrup By ved en lille bro over \xc3\xa5en. \xc3\x85ens oprindelige forl\xc3\xb8b forbi Fl\xc3\xb8jstrup afsl\xc3\xb8res stadig af elletr\xc3\xa6er, hvor \xc3\xa5en tidligere l\xc3\xa5.  _NEWLINE_I 1960\'erne etablerede man et afvandingsprojekt af de brede engarealer omkring Oksenb\xc3\xa6kken. Pumpelaget Oksenb\xc3\xa6kken uddybede b\xc3\xa6kken, anlagde et dige langs med Alling\xc3\xa5en og et pumpehus ved Oksenb\xc3\xa6kkens udl\xc3\xb8b i Alling\xc3\xa5en. Dette har betydet, at disse engarealer i dag er dyrkningstjenlige, mens de tidligere ofte var oversv\xc3\xb8mmede og kun kunne anvendes til h\xc3\xb8sl\xc3\xa6t og gr\xc3\xa6sning. I engene langs Alling\xc3\xa5en g\xc3\xa5r man i dag den modsatte vej, idet man fra sommeren 2012 vil iv\xc3\xa6rks\xc3\xa6tte et v\xc3\xa5domr\xc3\xa5deprojekt over en 14 km lang str\xc3\xa6kning fra Robdrup til Vester Alling (Ny R\xc3\xa6vebro)._NEWLINE_Fl\xc3\xb8jstrup Bakker havde sandsynligvis tidligere karakter af overdrev og hede med svin p\xc3\xa5 olden. I dag udnyttes bakkerne overvejende til plantagedrift og jagt. P\xc3\xa5 et jordlod p\xc3\xa5 5 ha. lige nord for landsbyen ligger Fl\xc3\xb8jstrup Skydebane,_NEWLINE_der oprindelig blev anlagt af \xc3\x98ster Alling Skyttelaug, men fra 1950\'erne blev taget i brug af Hjemmev\xc3\xa6rnet som lejer. I 1961 k\xc3\xb8bte Forsvarskommandoen hele jordloddet. Selve skydebanen udg\xc3\xb8r ca. 16% af arealet, mens resten er overdrev/hede og egekrat, som Naturstyrelsen i dag plejer.'