b"\n_START_ARTICLE_\nTechnicolor\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nProcessen blev oprindeligt udviklet i 1916 af Herbert Kalmus i et 2-farvefiltersystem (r\xc3\xb8d og gr\xc3\xb8n), men dette blev ikke en succes, fordi mange nuancer gik tabt n\xc3\xa5r film skulle vises. Dette var tydeligt n\xc3\xa5r man filmede udenfor, hvilket ofte var n\xc3\xb8dvendigt, da man skulle bruge store m\xc3\xa6ngder lys for at f\xc3\xa5 et godt resultat, men processen kunne ikke gengive en naturlig bl\xc3\xa5 farve, hvilket var et problem n\xc3\xa5r man filmede himmel eller hav._NEWLINE_Derfor skulle processen forbedres, for at det kunne blive en succes. Det skulle vise sig hurtigt at den rette m\xc3\xa5de at f\xc3\xa5 farver frem i slutresultatet var ved at bygge et specielt kamera, som fotograferede p\xc3\xa5 3 individuelle filmstriber p\xc3\xa5 samme tid. Dette var en udfordring og tog \xc3\xa5r at perfektionere, da et skred i en enkelt stribe vil p\xc3\xa5virke resultatet. Senere lagde man en ekstra sort-hvid-stribe sammen med de 3 farverede striber, for at give et mere realistisk udseende, s\xc3\xa5 m\xc3\xa6tningen stod bedre og dette gav ogs\xc3\xa5 en bedre dybde til farverne._NEWLINE_Det viste sig dog, at farve p\xc3\xa5 film ikke skulle blive en stor succes lige med det samme. For det f\xc3\xb8rste var det dyrere at fotografere i farver end i sort-hvid, s\xc3\xa5 derfor var det ikke alle der var villige til at investere i Technicolor. For det andet havde firmaet patent p\xc3\xa5 deres kameraer, og de blev ikke solgt kommercielt. Filmstudier m\xc3\xa5tte derfor l\xc3\xa5ne kameraer, n\xc3\xa5r de skulle indspille film, hvilket ikke mange kunne se fidusen i._NEWLINE_Technicolors store redning kom i form af Walt Disney, som viste interesse for muligheden i at frembringe farver til sine tegnefilm. Han eksperimenterede med farver p\xc3\xa5 sin kortfilmsserie Silly Symphonies, og dette blev vel modtaget blandt publikum og var en af grundene til, at han besluttede sig for at producere en animationsspillefilm. Snehvide og de syv dv\xc3\xa6rge udkom i 1937 og blev en k\xc3\xa6mpe succes hos b\xc3\xa5de kritikere og publikum, og dette fik andre filmstudier med p\xc3\xa5 vognen, hvor film from Robin Hood og Troldmanden fra Oz fulgte efter._NEWLINE_Technicolor blev p\xc3\xa5 mange m\xc3\xa5der n\xc3\xa6rmest synonymt med Hollywoods guldalder. Det var is\xc3\xa6r musicalfilm, som benyttede sig at det karakteristiske udseende, som en fremstilling af noget eventyrligt. Vincente Minnellis En Amerikaner i Paris og Gigi er gode eksempler p\xc3\xa5 dette_NEWLINE_._NEWLINE_Da Hollywoods studiosystem faldt fra hinanden, sluttede \xc3\xa6raen ogs\xc3\xa5 for Technicolor. Dog havde firmaet en afdeling i England som fortsatte, og det var is\xc3\xa6r de italienske gallio-film som stadig benyttede processen i 70'erne.\n_START_SECTION_\nTeori\n_START_PARAGRAPH_\nDet oprindelige 2 filtre samt sort-hvid._NEWLINE__NEWLINE_De tre farvefiltre, som udg\xc3\xb8r Technocolor samt slutresultatet, som ses til h\xc3\xb8jre._NEWLINE__NEWLINE_Sort-hvid fra negativ til positiv.\n_START_SECTION_\nEftertiden\n_START_PARAGRAPH_\nMed tiden har Technicolor f\xc3\xa5et noget af en fanskare. Blandt den yngre generation har instrukt\xc3\xb8rer som Damien Chazelle ladet sig inspirere af Technicolor, som ses tydeligt i filmen La La Land fra 2016, hvor ved man via et 70 mm. Panavision-kamera imiterede Technicolor-udseendet._NEWLINE_Blandt filmkonservatorer regnes det for den absolut bedste farveprocess at arbejde med, fordi dens kemiske sammens\xc3\xa6tning er stabil og det betyder at farverne ikke falmer over tid som mange af de billigere konkurrenter fra samtiden."