b'\n_START_ARTICLE_\nReichsautobahn\n_START_PARAGRAPH_\nReichsautobahnen (fork: RAB) var et net af motorveje i Det Tredje Rige i Tyskland. Planl\xc3\xa6gningen og p\xc3\xa5begyndelsen skete allerede under Weimarrepublikken i privat regi i foreningen HaFraBa, men under Nationalsocialismen blev udbygningen forceret i offentligt regi. Motorvejsbyggeriet var i mods\xc3\xa6tning til den vidt udbredte opfattelse ikke et led i krigsopbygningen til 2. verdenskrig_NEWLINE_og havde kun begr\xc3\xa6nset indflydelse p\xc3\xa5 arbejdsl\xc3\xb8sheden  ._NEWLINE_RAB kom senere til at udg\xc3\xb8re grundstenen i Tysklands motorvejsnet.\n_START_SECTION_\nOrganisation\n_START_PARAGRAPH_\nMed et dekret den 27. juni 1933 startede projektet, der skulle skabe motorveje i hele Tyskland. Dermed gjorde Adolf Hitler det til et ambiti\xc3\xb8st offentligt projekt, og ansvaret for det blev lagt i h\xc3\xa6nderne p\xc3\xa5 Fritz Todt som nyudn\xc3\xa6vnt generalinspekt\xc3\xb8r for vejv\xc3\xa6senet._NEWLINE_Todt var ansvarlig for fasts\xc3\xa6ttelse af linjer og den mere detaljerede planl\xc3\xa6gning. Reichsautobahnen var organiseret som et datterselskab af Deutschen Reichsbahn-Gesellschaft (DR) og generaldirekt\xc3\xb8ren for DR var ogs\xc3\xa5 bestyrelsesformand og administrerende direkt\xc3\xb8r i selskabet.\n_START_SECTION_\nIdeologi og arkitektur\n_START_PARAGRAPH_\nKulturminder, landskabet og naturbeskyttelse spillede en v\xc3\xa6sentlig rolle i den nazistiske ideologi og dermed ogs\xc3\xa5 i planl\xc3\xa6gningen og byggeriet af motorveje. Tyskerne skulle l\xc3\xa6re sk\xc3\xb8nheden af det genopst\xc3\xa5ede f\xc3\xa6dreland. Arkitekten Professor Paul Bonatz og Landskabsarkitekt Alwin Seifert blev derfor tilknyttet motorvejsprojektet. Seifert blev udn\xc3\xa6vnt til Rigslandskabsadvokat. Seifert var en indflydelsesrig r\xc3\xa5dgiver for Todt og samlede landskabsarkitekter, plantesociologer og milj\xc3\xb8folk, som han fors\xc3\xb8gte at gennemf\xc3\xb8re sine ideer med. Plantesociologen Reinhold Tuxen blev s\xc3\xa5ledes sat i gang med at kortl\xc3\xa6gge den naturlige vegetation i omr\xc3\xa5derne, hvor fremtidige motorveje skulle anl\xc3\xa6gges. Denne kortl\xc3\xa6gning skulle danne grundlag for en naturlig tysk beplantning langs vejene._NEWLINE_Den tyske Autobahn blev set som en m\xc3\xa5de at skabe et f\xc3\xa6llesskab p\xc3\xa5, som var k\xc3\xa6det sammen b\xc3\xa5de fysisk og symbolsk. Da Carl Theoder Protzen gav sit billede af motorvejsbroen ved Leipheim titlen: "Ryd skoven, spr\xc3\xa6ng klippen, besejr dalen, overvind afstanden, udstr\xc3\xa6k vejen gennem det tyske land", skabte han en klar forbindelse mellem det, som skulle g\xc3\xb8res, og det, som skulle opn\xc3\xa5s. Bygningen af den tyske Autobahn skulle ikke blot l\xc3\xa6re det tyske folk, at de var knyttet sammen, men skulle ogs\xc3\xa5 vise at den var frembragt ved at tyskere arbejdede sammen. Det skulle v\xc3\xa6re en inspiration ved opbygningen af det tyske folks samfund. Indsatsen, som blev gjort for at udforme motorvejsbroer og tankstationer, viser klart at det var mere end en motorvej.'