b'\n_START_ARTICLE_\nBruxelles\n_START_SECTION_\nAdministration\n_START_PARAGRAPH_\nBruxelles udg\xc3\xb8r en selvst\xc3\xa6ndig region (fransk R\xc3\xa9gion Bruxelles-Capitale, nederlandsk Brussels Hoofdstedelijk Gewest) der udg\xc3\xb8r et samlet byomr\xc3\xa5de med godt \xc3\xa9n million indbyggere. Regionen best\xc3\xa5r af 19 kommuner, hvor selve kommunen Bruxelles (Ville de Bruxelles, Stad Brussel) udg\xc3\xb8r den inderste del med 145.000 indbyggere (2006). If\xc3\xb8lge den belgiske forfatnings \xc2\xa7 194 er det byen Bruxelles (dvs. kommunen, ikke regionen) der er hovedstad._NEWLINE_Regionen Bruxelles ligger som en enklave omsluttet af regionen Flandern og tilh\xc3\xb8rer hverken Vallonien eller Flandern, men har siden 1989 v\xc3\xa6ret et tredje administrativt omr\xc3\xa5de med eget parlament og egen regering.\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa5de fransk og nederlandsk er officielle sprog i regionen Bryssel, men flertallet har fransk som modersm\xc3\xa5l, og fransk dominerer i det offentlige liv._NEWLINE_En unders\xc3\xb8gelse fra 2006 viste at fransk tales som familiesprog af 77\xc2\xa0%, nederlandsk af 16\xc2\xa0%, mens 27\xc2\xa0% taler et fremmed sprog. Byen har et stort antal udl\xc3\xa6ndinge, dels indvandrere fra is\xc3\xa6r Nordafrika og Tyrkiet, dels medarbejdere og lobbyister ved EU og andre internationale institutioner og firmaer._NEWLINE_Oprindeligt var Bryssel en flamsktalende by, og ved Belgiens l\xc3\xb8srivelse fra det nuv\xc3\xa6rende Holland i 1830 talte kun 10-15\xc2\xa0% af borgerne fransk, mens fransk var adelens og det h\xc3\xb8jere borgerskabs sprog. I 1800-tallet havde kun de h\xc3\xb8jere samfundslag stemmeret, og flamsk havde ingen status som kultursprog, i skolen eller i administration. Inden for de f\xc3\xb8lgende generationer blev byen forfransket, men indtil omkring 1950 var de flamsktalende i flertal. Da byen bredte sig ud i 1900-tallet blev mange kommuner indlemmet i Bruxelles-provinsen, s\xc3\xa5 snart de ti\xc3\xa5rlige folket\xc3\xa6llinger viste et fransktalende flertal._NEWLINE_I dag har borgerne krav p\xc3\xa5 at blive m\xc3\xb8dt med enten fransk eller flamsk af myndighederne, fx p\xc3\xa5 sygehusene, men i praksis fungerer den offentlige service prim\xc3\xa6rt p\xc3\xa5 fransk. I bybilledet ses b\xc3\xa5de gadenavne og reklamer p\xc3\xa5 begge sprog. Selv om Bryssel er overvejende fransktalende, spiller den en rolle som handels- og arbejdsby for folk fra Flandern. Bryssel er desuden hovedstad for den Flamske Region, selv om byen ikke selv ligger i den._NEWLINE_Den flamske dialekt i Bryssel kaldes Brussels, og er en brabantsk dialekt med mange franske ord og udtryk. Bl.a. Tintin er blevet oversat til brysselsk. Den franske dialekt (Bruxellois, Brusseleer, Brusselair) er ikke vallonsk, men en variant af det franske rigssprog med flamsk (og vallonsk) indflydelse. Den er bl.a. brugt i sange af Jacques Brel, der kom fra Bruxelles og opfattede sig som en flamsk sanger med fransk sprog._NEWLINE_Det traditionelle danske navn for byen er Bryssel, som sandsynligvis ikke er overtaget direkte fra nederlandsk, men via det tyske navn Br\xc3\xbcssel.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nBruxelles er tidligst n\xc3\xa6vnt som Bruocsella, hvilket kommer af oldnederlandsk bruoc (moderne nederlandsk broek, mose) og sella (bebyggelse)._NEWLINE_Byen blev grundlagt omkring 979 p\xc3\xa5 den lille \xc3\xb8 Saint-Gery/Sint-Gorik i floden Senne/Zenne, hvor Karl, s\xc3\xb8n af Ludvig IV byggede et lille fort. Resten af omr\xc3\xa5det, som Bruxelles er bygget p\xc3\xa5 i dag, var mose._NEWLINE_Byen blev i senmiddelalderen hovedstad for hertugd\xc3\xb8mmet Brabant og fra 1400-tallet residensby for de burgundiske hertuger, der samlede Nederlandene og fors\xc3\xb8gte at forene de nederlandske provinser med deres stamland Burgund. Under burgunderne konkurrerede hoffet i Bruxelles direkte med det franske hof i Paris hvad kunst og kultur angik (flamsk polyfoni, flamske t\xc3\xa6pper, flamsk maleri).  _NEWLINE_Under Karl V blev byen hovedstad for hele Nederlandene, men Karls s\xc3\xb8n Filip II bek\xc3\xa6mpede de mange calvinister, hvilket f\xc3\xb8rte til en regul\xc3\xa6r borgerkrig, hvoefter Filip sendte sin h\xc3\xa6r. To vigtige adelsm\xc3\xa6nd, greverne Egmont og Hoorn, blev halshugget p\xc3\xa5 Grand-Place/Grote Markt. H\xc3\xa6ndelsen gjorde imidlertid kun ondt v\xc3\xa6rre, s\xc3\xa5 splittelsen af Nederlandene i et nordligt, selvst\xc3\xa6ndigt omr\xc3\xa5de med religionsfrihed og et sydligt, katolsk og besat omr\xc3\xa5de, ikke kunne undg\xc3\xa5s.   _NEWLINE_I 1695 belejrede solkongen Ludvig 14. af Frankrig byen og sk\xc3\xb8d ca. 4.000 huse i grus. Genopbygningen gav plads til de mange flotte huse, som den dag i dag kan ses p\xc3\xa5 Grand Place. Torvet st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 UNESCO\'s Verdensarvsliste._NEWLINE_Bruxelles forblev under spansk-habsburgsk, senere \xc3\xb8strigsk-habsburgsk herred\xc3\xb8mme, indtil 1794, da franske revolutionstropper besatte de \xc3\xb8strigske Nederlande og indlemmede omr\xc3\xa5det i Frankrig. De franske troppers endegyldige nederlag under deres kejser Napoleon blev afgjort f\xc3\xa5 kilometer fra byen i Waterloo. _NEWLINE_I 1813 genforenedes de sydlige og nordlige Nederlande i Kongeriget Nederlandene, og b\xc3\xa5de Amsterdam og Bruxelles var hovedstad. Bruxelles blev et af stederne hvor borgerskabets modstand mod det "hollandske" styre spirede frem. Efter opf\xc3\xb8relsen af operaen Den stumme fra Portici i 1830 udbr\xc3\xb8d der spontane opt\xc3\xb8jer i byen, som f\xc3\xb8rte til revolution. De sydlige Nederlande blev uafh\xc3\xa6ngige under navnet Belgien. Bruxelles blev landets hovedstad og residensby for den nye konge Leopold I._NEWLINE_Byens gamle bymur blev revet ned, og gav plads til Kleine Ring/Petite Ceinture, ringgaden som omkranser den historiske bykerne. Floden Senne/Zenne, som g\xc3\xa5r midt igennem byen, blev under Leopold II overd\xc3\xa6kket, og hele kvarterer blev sl\xc3\xb8jfet til fordel for monumentale byggerier. _NEWLINE_B\xc3\xa5de under 1. og 2. verdenskrig blev Bruxelles erkl\xc3\xa6ret "\xc3\xa5ben by", og der fandt ingen kamphandlinger sted. _NEWLINE_Fra 1960\'erne og frem kom mange indvandrere fra prim\xc3\xa6rt de tidligere franske kolonier i Nordafrika til byen. Samtidig flyttede en del af den fransktalende middelklasse ud til de flamske landkommuner, hvilket f\xc3\xb8rte til en lokal opblussen af sprogstriden, som stadig er meget aktuel i omegnskommunerne.'