b'\n_START_ARTICLE_\nKrigen i 1700\n_START_PARAGRAPH_\nInvasionen af Danmark i 1700 var en del af indledningen til den store nordiske krig. Den skete om aftenen den 25. juli 1700, hvor omkring 2.500 svenske soldater gik i land ved Humleb\xc3\xa6k syd for Helsing\xc3\xb8r. Senere blev der landsat yderligere svenske soldater, mens danskerne trak sig tilbage til K\xc3\xb8benhavn. Grundet d\xc3\xa5rlig vejr kom resten af den svenske h\xc3\xa6r f\xc3\xb8rst to uger senere med cirka 10.000 m\xc3\xa6nd. Derefter begyndte svenskerne, ledet af Karl XII af Sverige, at marchere mod K\xc3\xb8benhavn. Truslen mod K\xc3\xb8benhavn tvang den danske konge Fredrik IV til at b\xc3\xb8je af. Den 8. august 1700 blev freden i Traventhal sluttet med hertug Frederik IV af Holsten-Gottorp, hvor han forpligtede sig til at opgive forbundet med Sveriges fjender.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nBaggrunden til invasionen og den store nordiske krig havde hovedsagelig sin \xc3\xa5rsag i, at Sverige under flere ti\xc3\xa5r havde udvidet sit rige p\xc3\xa5 bekostning af nabolandene. Fredrik IV af Danmark, August II af Polen og Peter den Store af Rusland havde indg\xc3\xa5et i en alliance for at angribe Sverige i den hensigt at tilbagevinde det, som Sverige havde erobret. Sommeren 1699 besluttede ledelsen i Sverige at forst\xc3\xa6rke de tropper, som fandtes i Wismar og Bremen-Verden samt at hj\xc3\xa6lpe hertugen af Holsten-Gottorp med at genopbygge de f\xc3\xa6stninger, som danskerne tidligere havde \xc3\xb8delagt.\n_START_SECTION_\nAngrebet\n_START_PARAGRAPH_\nDen 20. marts, kort tid efter nyheden om Sachsens angreb mod Livland, fik Sverige informartion om, at Danmark havde angrebet Slesvig og Holsten. Danmark havde indsat omkring 20.000 mand mod Holsten. Kun cirka 5.000 mand var forlagt til forsvaret af omr\xc3\xa5det og danskerne kunne erobre n\xc3\xa6sten hele Holsten. De f\xc3\xa6stninger, som hertugen havde f\xc3\xa5et bygget op, blev \xc3\xb8delagte igen. De svenske og holstenske tropper, ledet af Johan Gabriel Ban\xc3\xa9r, trak sig ned til f\xc3\xa6stningen i T\xc3\xb8nning i Nordfrisland. Danskerne kom hurtigt i gang med belejringen, men den blev oph\xc3\xa6vet i maj ved, at der kom svenske tropper fra de svenske provinser i nordlige Tyskland samt fra L\xc3\xbcneburg._NEWLINE_Det svenske inddelingsv\xc3\xa6rk blev sammenkaldt. Karl XII forlod Stockholm natten mellem den 13. april og den 14. april for at rejse til Karlskrona og p\xc3\xa5skynde fl\xc3\xa5dens oprustning. Fl\xc3\xa5den kunne dog f\xc3\xb8rt i juni forlade Karlskrona. Selv engelske og nederlandske skibe sluttede sig til den svenske fl\xc3\xa5de for at bidrag til at \xc3\xa6ndre magtforholdene i Norden._NEWLINE_I Sk\xc3\xa5ne blev der samlet henved 16.000 mand for at angribe Danmark og ved gr\xc3\xa6nsen mod Norge blev der opsamlet omkring 10.000 mand. Fra Karlskrona gik fl\xc3\xa5den mod \xc3\x98resund. Men den svenske generaladmiral Hans Wachtmeister fik problemer, da de skulle sejle ind i det sydlige \xc3\x98resund. Den danske fl\xc3\xa5de havde blokeret den vestlige indfart ved Drogden. Den eneste vej var gennem den \xc3\xb8stlige ved Flinterenden, som han vurderede for grundt for de store skibe. Karl XII gav ordre om, at han alligevel skulle fors\xc3\xb8ge. Den 3. juli sejlede fl\xc3\xa5den gennem Flinterenden. Fem skibe gik p\xc3\xa5 grund, men kunne blive trukket fri igen. Fl\xc3\xa5den blev forenet med de engelske og nederlandske ved \xc3\xb8en Ven. Derefter kunne de bombardere den danske fl\xc3\xa5de, som trak sig til K\xc3\xb8benhavn._NEWLINE_I stedet for at unds\xc3\xa6tte Holsten besluttede den svenske, engelske og nederlandske krigsledelse at g\xc3\xb8re landgang p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland ved Humleb\xc3\xa6k syd for Helsing\xc3\xb8r. Ved sekstiden om aftenen den 25. juli blev der landsat henved 2.500 svenske soldater som m\xc3\xb8dte svag modstand fra cirka 700 danske soldater. Danskerne form\xc3\xa5ede dog at stoppe angrebet efter en kort strid. Senere samme dag blev der sat yderligere tropper i land, hvorefter den svenske h\xc3\xa6r i Danmark udgjorde henved 4.900 mand. Danskerne valgte at tr\xc3\xa6kke sig tilbage til K\xc3\xb8benhavn. Resten af den svenske h\xc3\xa6r kunne ikke lands\xc3\xa6ttes f\xc3\xb8r efter to uger grundet d\xc3\xa5rlig vejr. Med omtrent 10.000 mand begyndte Karl XII at marchere mod K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nFreden\n_START_PARAGRAPH_\nDanmarks kong Fredrik IV var, efter at have f\xc3\xa5et kendskab til landgangen af Karl XII og den svenske h\xc3\xa6r, begyndt at forhandle om fred med Holsten og L\xc3\xbcneburg. Den 8. august 1700 blev en fredsaftale i Traventhal indg\xc3\xa5et. B\xc3\xa5de Englands, Nederlandenes og L\xc3\xbcneburgs respektive fl\xc3\xa5der vendte hjem. Karl XIIs plan om at \xc3\xb8del\xc3\xa6gge den danske fl\xc3\xa5de var da umulig eftersom den danske var langt kraftigere end den svenske. Svenskerne begyndte i stedet at fragte sine tropper tilbage over \xc3\x98resund. Danmark form\xc3\xa5ede p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de at undg\xc3\xa5 et totalt nederlag.'