b'\n_START_ARTICLE_\nFreja\n_START_SECTION_\nKarakteristik\n_START_PARAGRAPH_\nFreja er ikke hovedperson i nogen af de bevarede eddamyter, men mange kenninger i skjaldedigte er relateret til hende. Det tyder p\xc3\xa5, at skjaldene har kendt flere nu tabte myter om hende. Dertil kommer fragmenter af myter, der er blevet overleveret i andre tekster. I den islandske litteratur knyttes Freja f\xc3\xb8rst og fremmest til frugtbarhed, k\xc3\xa6rlighed og elskov. Den svenske religionsforsker Britt-Mari N\xc3\xa4sstr\xc3\xb6m mener, at der er en klar forbindelse mellem hende og mange af de gudinder, der blev dyrket i det indoeurop\xc3\xa6iske omr\xc3\xa5de, heriblandt Durga, Ereshkegal, Sekhmet, Menhit, Bast, Anat, Asherah, Nana, Kybele, Rhea. Ligesom Freja bliver disse gudinder fulgt af kattedyr og knyttet til krigen, men f\xc3\xb8rst og fremmest er de k\xc3\xa6rlighedsgudinder. P\xc3\xa5 den baggrund har N\xc3\xa4sstr\xc3\xb6m karakteriseret Freja som \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Nordens Store gudinde\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99. Den norske religionsforsker, Gro Steinsland, mener imidlertid, at denne sammenligning ikke er helt klar. For selvom hun ofte karakteriseres som frugtbarhedsgudinde, s\xc3\xa5 blev Freja hverken knyttet til jorden eller moderskabet, Steinsland mener derfor, at hun ikke var en nordisk parallel til Terra Mater, eller Store Modergudinde. Frejas katte omtales kun i et digtfragment af Ulv Uggasons, der refereres af Snorre Sturlason. Anne Holtsmark mener, at det kan v\xc3\xa6re inspireret af fx Kybelemyten fra Middelhavsomr\xc3\xa5det, og ikke en oprindelig nordisk forestilling._NEWLINE_Sammen med Frigg var Freja den vigtigste gudinde i mytologien, i Gylfaginning beskrives hun som lige s\xc3\xa5 eller n\xc3\xa6sten lige s\xc3\xa5 fornem som Odins hustru Frigg. I religionen har Freja i vikingetiden dog haft meget st\xc3\xb8rre betydning end Frigg, som i eddamyterne er en noget t\xc3\xa5get figur. I Droplaugarsona saga findes en beskrivelse af et tempel i \xc3\x96lvusvatn, Island. Her var Frigg og Freja placeret p\xc3\xa5 h\xc3\xb8js\xc3\xa6der overfor Thor og Yngve. Disse statuer var draperet og ornamenteret med guld og s\xc3\xb8lv. Ark\xc3\xa6ologiske fund af kvindefigurer der b\xc3\xa6rer halsmykker er sandsynligvis fremstillinger af Freja._NEWLINE_Frejas \xc3\xa6gteskabelige status er omdiskuteret. Det fort\xc3\xa6lles at hun var blevet gift med Od, men han er siden forsvundet, og Freja sidder tilbage og gr\xc3\xa6der over tabet. Steinsland har foresl\xc3\xa5et, at frav\xc3\xa6ret og savnet kan v\xc3\xa6re en mytologisk repr\xc3\xa6sentation for \xc3\xa5rstidernes skiften. Margaret Clunies Ross mener, at Od kan v\xc3\xa6re en hypostase af Odin, etymologisk er deres navne n\xc3\xa6rt besl\xc3\xa6gtede, og dermed var Freja hans frille. Hilda Ellis Davidson ser en s\xc3\xa5dan forbindelse som tegn p\xc3\xa5, at Freja og Frigg i en \xc3\xa6ldre periode har v\xc3\xa6ret \xc3\xa9n og samme guddom. Andre har dog knyttet Od til andre guder, fx Hermod eller den Ottar, der optr\xc3\xa6der i digtet Hyndlalj\xc3\xb3d. B\xc3\xa5de Clunies Ross og Steinsland mener, at Freja ikke bare er knyttet til Odin gennem Od, men ogs\xc3\xa5 gennem sejdkunsten. Af fort\xc3\xa6llingerne om krigen mellem aser og vaner fremg\xc3\xa5r det, at Freja var en stor sejdmester, og hun l\xc3\xa6rte Odin kunsten. I den egenskab kan hun ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re identisk med Gullveig, der spiddes af aserne i V\xc3\xb8lvens Sp\xc3\xa5dom, efter at hun har l\xc3\xa6rt Asg\xc3\xa5rds kvinder sejden. Frejas og Ods f\xc3\xa6lles b\xc3\xb8rn, Hnoss og Gersemi, ligner derimod litter\xc3\xa6re konstruktioner, sandsynligvis er de Snorres eget p\xc3\xa5fund._NEWLINE_Det fort\xc3\xa6lles ogs\xc3\xa5 at hun deler valen med Odin, s\xc3\xa5 halvdelen af de d\xc3\xb8de kommer til hendes g\xc3\xa5rd Folkvang. I Gylfaginning (kapitel 23) skriver Snorre, at "\xe2\x80\xa6naar hun rider til Kamp, ejer hun den halve Val,\xe2\x80\xa6". I Njals saga omtales Freja som Valfreyja (Valens frue), ligesom hun i flere tekster knyttes til valkyrierne, dem der udvalgte de faldne for Odin. I Egil Skallagrimsons saga truer Egils datter \xc3\x9eorger\xc3\xb0r med at beg\xc3\xa5 selvmord efter brorens d\xc3\xb8d ved at sige: \xe2\x80\xa6og jeg vil intet tage i munden (dvs. spise) f\xc3\xb8r jeg er hos Freja. Dette afspejler en forventning om, at man kunne komme til Freja efter d\xc3\xb8den. Omtalen af Folkvang som d\xc3\xb8dsrige er imidlertid sparsom, og Steinsland har derfor foresl\xc3\xa5et, at det m\xc3\xa5ske var kvinderne hun modtog, dvs. halvdelen af befolkningen generelt og ikke blot af krigerne p\xc3\xa5 slagmarken. Andre har foresl\xc3\xa5et, at Odin modtog de angribende krigere, mens Freja modtog dem, der forsvarede deres land eller familie._NEWLINE_I Heimskringla optr\xc3\xa6der Freja som en mytologisk svensk prinsesse, da hendes far Njord I fort\xc3\xa6llingen er Sveriges anden konge. Hendes bror Yngve er den tredje. Her omtales Frejas mor ogs\xc3\xa5 som Njords tvillinges\xc3\xb8ster, som muligvis er identisk med den germanske gudinde Nerthus. Hos vanerne havde man haft en tradition for, at s\xc3\xb8skende giftede sig.\n_START_SECTION_\nOprindelse og mulige paralleller\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet Freja stammer fra et oldgermansk ord, der betyder "Fruen". Denne forbindelse er lingvistisk rekonstrueret p\xc3\xa5 baggrund af ord i besl\xc3\xa6gtede germanske sprog; p\xc3\xa5 gotisk kendes \'Fr\xc3\xa1ujo, norr\xc3\xb8nt Fr\xc3\xba oldh\xc3\xb8jtysk Frouwa og angelsaksisk Frea, alle ord der kan overs\xc3\xa6ttes til moderne dansk med ordet Frue. Ordet er en parallel til den latinske betegnelse "domina", der gennem fransk "Dame" senere er blevet indl\xc3\xa5nt i dansk._NEWLINE_Det er blevet foresl\xc3\xa5et, at Freja er en direkte mytologisk efterkommer af gudinden Nerthus. Det var en gudinde, som de romerske forfatter Tacitius i 1. \xc3\xa5rhundrede e.v.t. knyttede til flere germanske stammer. Det er blevet fastsl\xc3\xa5et p\xc3\xa5 baggrund af etymologiske studier at hendes navn er besl\xc3\xa6gtet med den yngre nordiske guddom Nj\xc3\xb6r\xc3\xb0r (Njord). Snorre fort\xc3\xa6ller at Njord havde v\xc3\xa6ret gift med sin egen s\xc3\xb8ster, og at de sammen fik b\xc3\xb8rnene Frej og Freja. Det har f\xc3\xb8rt til spekulationer om, at dette sekund\xc3\xa6re par, hvis navne egentlig blot betyder "Herren" og "Fruen", i virkeligheden er en emanation af et \xc3\xa6ldre par frugtbarhedsguder. Andre forhold peger ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 en forbindelse, fx Frejas vogn, da Tacitus omtaler en vogn, der var et centralt element i dyrkelsen af Nerthus._NEWLINE_Flere sydgermanske kilder er blevet tolket som tegn p\xc3\xa5, at gudinderne Frigg og Freja tidligere har v\xc3\xa6ret den samme. I et tysk manuskript fra Merseburg, der stammer fra 9. eller 10. \xc3\xa5rhundrede, er der bevaret to trylleformularer. I den ene omtales en figur kaldet Fr\xc3\xaeia or Fr\xc3\xbba (Fr\xc3\xb4wa), som l\xc3\xa6gger en besv\xc3\xa6rgelse p\xc3\xa5 Balders og Wodans (Odins) s\xc3\xa5rede hest. Det er blevet foresl\xc3\xa5et, at denne figur er identisk med den nordiske Freja, mens andre mener, at det er en sydgermansk udgave af Frigg. En figur med et lignende navn, Frea, optr\xc3\xa6der ogs\xc3\xa5 i Origo Gentis Langobardorum fra 7. \xc3\xa5rhundrede. Hun beskrives som en k\xc3\xa6rlighedsgudinde. I Historia Langobardorum af Paulus Diaconus optr\xc3\xa6der gudinden Frea som Godans (Odins) hustru, som i nordiske kilder ellers er Frigg. Nogle af teorierne og Frejas og Friggs f\xc3\xa6lles ophav bygger p\xc3\xa5 lingvistiske analyser, andre p\xc3\xa5 det faktum, at der ellers ikke kendes nogen paralleller i det sydgermanske omr\xc3\xa5de til den nordiske Freja. Andre afviser denne teori p\xc3\xa5 baggrund af at de to gudinder optr\xc3\xa6der som to klart adskilte figurer i de nordiske kilder.\n_START_SECTION_\nEjendele\n_START_PARAGRAPH_\nFysiske attributter, herunder ejendele og boliger, var vigtige mark\xc3\xb8rer af gudernes karakterer og roller. De ejendele og genstande, som knyttes til Freja i myterne, var med til at definere hendes plads i mytologien. Hendes vigtigste attribut var det gyldne halssmykke Br\xc3\xadsingamen. Navnets betydning er usikker, bl.a. er det blevet foresl\xc3\xa5et at Brisinga betyder flammende/funklende, og -men: betyder halsk\xc3\xa6de. En halsk\xc3\xa6de fungerede sandsynligvis som et v\xc3\xa6rdighedstegn for kvinder. I Sk\xc3\xa1ldskaparm\xc3\xa1l (kapitel 31) fort\xc3\xa6lles det, at fornemme kvinder ofte b\xc3\xa6rer stenk\xc3\xa6der, for at markere deres sociale status, som forklaring p\xc3\xa5 at kvinder i digte kan omtales som juveler eller agater. Br\xc3\xadsingamen var derfor givetvis en mytologisk repr\xc3\xa6sentation af denne type smykker. I nogle tekster er det dog Frigg, der ejer Br\xc3\xadsingamen._NEWLINE_Freja ejer ogs\xc3\xa5 en fugleham, der g\xc3\xb8r den der b\xc3\xa6rer den i stand til at tage form af enhver fugl og flyve mellem verdnerne. Den blev kaldt Valshamr, hvilket kan overs\xc3\xa6ttes til "h\xc3\xb8gens ham", "falkeskind". Samme magiske kl\xc3\xa6dning tilskrives Frigg i andre fort\xc3\xa6llinger._NEWLINE_Snorre fort\xc3\xa6ller i Heimskringla, at Freja ofte k\xc3\xb8rer i en vogn trukket af store katte; fx ankommer hun i den til Balders begravelse. Det er imidlertid usikkert om denne beskrivelse bygger p\xc3\xa5 gamle forestillinger, eller om det er forfatterens eget p\xc3\xa5fund inspireret af Kybelemyten eller andre lignende gudinder fra Middelhavsomr\xc3\xa5det. Senere folklore tyder p\xc3\xa5, at det har v\xc3\xa6ret en mere udbredt forestilling; fx refererer Jakob Grimm til en tradition om at en brud s\xc3\xb8rger godt for katten inden hun tager til sit bryllup for ikke at forn\xc3\xa6rme k\xc3\xa6rlighedsgudinden._NEWLINE_I digtet Hyndlulj\xc3\xb3\xc3\xb0 bruger Freja ornen Hildisvini (Kampsvin) som ridedyr. Senere i digtet afsl\xc3\xb8res det, at svinet i virkeligheden er hendes proteg\xc3\xa9, \xc3\x93ttar, der midlertidigt er omformet s\xc3\xa5 han ligner et svin. Hildisvini er en parallel til broren Frejs galt Gyldenb\xc3\xb8rste.\n_START_SECTION_\nYngre Edda\n_START_PARAGRAPH_\nYngre Edda, et stort samlev\xc3\xa6rk af tekster med og om hedenske nordiske myter fra ca. 1220, indeholder mange henvisninger til Freja; fx i flere citerede skjaldevers, der har r\xc3\xb8dder I den langt \xc3\xa6ldre mundtlige tradition.\n_START_SECTION_\nGesta Danorum\n_START_PARAGRAPH_\nI Saxo Grammaticuss Gesta Danorum optr\xc3\xa6der en smuk kvinde ved navn Syritha, som blev efterstr\xc3\xa6bt af en j\xc3\xa6tte, der ville giftes med hende. Hun m\xc3\xa5 s\xc3\xa6tte ud p\xc3\xa5 en lang rejse for at finde helten Otharus, der havde dr\xc3\xa6bt j\xc3\xa6tten for at redde hende. Historien er med meget stor sandsynlighed baseret p\xc3\xa5 myten om Freja (Syritha er en latiniseret form af S\xc3\xbdr), som s\xc3\xb8ger efter sin \xc3\xa6gtemand \xc3\x93\xc3\xb0r (latiniseret som Otharus).\n_START_SECTION_\nPersonnavne\n_START_PARAGRAPH_\nFreja (og dets variantformer) er et almindeligt kvindenavn i Skandinavien; i 2006 var Freja fx det 5. mest popul\xc3\xa6re navn for piger f\xc3\xb8dt det \xc3\xa5r. I 2008 var navnet endda blevet endnu mere popul\xc3\xa6rt, da det var n\xc3\xa5et op p\xc3\xa5 2. pladsen over popul\xc3\xa6re navne, og i 2009 opn\xc3\xa5ede navnet Freja en 1. plads blandt popul\xc3\xa6re pigenavne i Danmark. Freya var i 2006 det 23. mest popul\xc3\xa6re pigenavn i England og Wales, I 2007 var det nummer 25.\n_START_SECTION_\nStednavne\n_START_PARAGRAPH_\nMange g\xc3\xa5rde i  Norge har Fr\xc3\xb8y- som det f\xc3\xb8rste element i deres navn; det mest almindelige er Fr\xc3\xb8yland (13 g\xc3\xa5rde). Hvorvidt Fr\xc3\xb8y- i disse navne stammer fra gudinde Freja (eller fra hendes bror Frej) er imidlertid omdiskuteret. Det f\xc3\xb8rste element i navnet Fr\xc3\xb8yjuhof, i Udenes sogn, er dog sandsynligvis en genitivform af navnet Freja, mens det sidste element er et hov (helligdom). I middelalderen blev der bygget en kirke p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden, hvilket kan tyde p\xc3\xa5, at stedet havde betydning som helligsted. Det samme navn, Fr\xc3\xb8yjuhof, forekommer ogs\xc3\xa5 i sognene Hole og Stj\xc3\xb8rdal i Norge. Der er ogs\xc3\xa5 to \xc3\xb8er ved navn Fr\xc3\xb8ya i Norge._NEWLINE_I Seim i Hordaland, Norge, ligger g\xc3\xa5rden Ryland (norr\xc3\xb8nt R\xc3\xbdgjarland). Det f\xc3\xb8rste element er genitivformen af r\xc3\xbdgr \'frue\' (identisk betydningen af navnet Freja, se ovenfor). Da de omliggende g\xc3\xa5rde har navne som Hopland (norr\xc3\xb8nt Hofland \'tempelland\') og Totland (norr\xc3\xb8nt \xc3\x9e\xc3\xb3rsland \'Thorsland\'), er det muligt at r\xc3\xbdgr (frue) her her refererer til en gudinde (sandsynligvis Freja).\n_START_SECTION_\nPlanter\n_START_PARAGRAPH_\nFlere planter er opkaldt efter Freja, fx Polygala vulgaris. Blomsten kaldes ogs\xc3\xa5 Jomfruh\xc3\xa5r eller Marias h\xc3\xa5r, men blev tidligere kaldt Frejas h\xc3\xa5r. Lindetr\xc3\xa6er kendes ogs\xc3\xa5 som Frejas tr\xc3\xa6er, da det blev associeret med k\xc3\xa6rlighed.\n_START_SECTION_\nFredag\n_START_PARAGRAPH_\nOprindelsen til navnet p\xc3\xa5 ugedagen fredag er den germanske overs\xc3\xa6ttelse af den romerske ugedag dies Veneris (Venus\xe2\x80\x99 dag. Fra oldh\xc3\xb8jtysk kendes formen Fr\xc4\xabatag (moderne tysk: Freitag, nederlandsk: Vrijdag), der peger p\xc3\xa5 en oprindelse i den vestgermanske udgave af Freja. Fra angelsaksisk kendes formen friged\xc3\xa6g, der snarere peger p\xc3\xa5 Frigg, som guddommen bag navnet. Dette sammenfald er blevet tolket som tegn p\xc3\xa5 en tidligere identifikation mellem gudinderne Freja og Frigg. P\xc3\xa5 dansk, svensk og norsk bruges i dag formen Fredag, der bygger p\xc3\xa5 enten Freja eller Frej. Fra de nordiske sprog er navnet blevet adopteret i estisk som reede.\n_START_SECTION_\nVidenskab\n_START_PARAGRAPH_\nGrundstoffet Vanadium er opkaldt efter Freja via hendes alternative navn Vanad\xc3\xads. Stjernebilledet Orion blev tidligere i Norden kaldet Friggs eller Frejas spinderok.\n_START_SECTION_\nFreja i moderne kultur\n_START_PARAGRAPH_\n"Freia" optr\xc3\xa6der som figur i Richard Wagners massive opera cyklus, Nibelungens Ring. I dette v\xc3\xa6rk er Freja Friggs s\xc3\xb8ster, og er gudinde for sk\xc3\xb8nhed og vogter af de gyldne \xc3\xa6bler. Da hun fanges og bortf\xc3\xb8res af j\xc3\xa6tterne Fasolt og Fafnir mister guderne hurtigt deres ungdom og bliver gamle og grimme. Odin m\xc3\xa5 derfor betale en stor l\xc3\xb8sesum, som inkluderede Tarnhelm og Nibelungernes ring. Den m\xc3\xa5tte han r\xc3\xb8ve fra Alberich for at f\xc3\xa5 igen.  Siden er der lavet flere portr\xc3\xa6tter af Freja, baseret p\xc3\xa5 Wagners fortolkning, hvoraf nogle dog er t\xc3\xa6ttere p\xc3\xa5 den hedenske udgave.'