b'\n_START_ARTICLE_\nAflyd\n_START_PARAGRAPH_\nAflyd (af tysk Ablaut) er et vokalskifte mellem forskellige b\xc3\xb8jninger og afledninger af samme rod. Aflyd er almindeligt p\xc3\xa5 de semitiske og indoeurop\xc3\xa6iske sprog.\n_START_SECTION_\nIndoeurop\xc3\xa6isk\n_START_PARAGRAPH_\nI indoeurop\xc3\xa6isk skelnes der mellem kvalitativ aflyd (e ~ o) og kvantitativ aflyd (- ~ e, e ~ \xc4\x93, o ~\xc5\x8d). Man taler i den forbindelse om forskellige aflydstrin: nultrin, fuldtrin, o-trin og langtrin (under indflydelse fra den indiske sprogvidenskab, der opfattede aflyden som en stigning: guna og vriddhi). Hvor den kvantitative aflyd er opst\xc3\xa5et under p\xc3\xa5virkning af den indoeurop\xc3\xa6iske accent, s\xc3\xa5ledes at ubetonede stavelser regelm\xc3\xa6ssigt havde nultrin, er den kvalitative aflyds oprindelse uvis.\n_START_SECTION_\nGermansk\n_START_PARAGRAPH_\nAflyd er bevaret som en fast del af b\xc3\xb8jningen af de st\xc3\xa6rke verber i de germanske sprog._NEWLINE_Det typiske er, at infinitiv og pr\xc3\xa6sens har e (> germ. e/i), pr\xc3\xa6teritum (singularis) har o (> germ. a) og participiet har nultrin: f.eks. indoeur. *bheudh-\xc2\xa0: *bhoudh-\xc2\xa0: *bhudh- > germ. *beudan\xc2\xa0: *baud\xc2\xa0: *budanaz > dansk byde\xc2\xa0: b\xc3\xb8d\xc2\xa0: budt eller indoeur. *bheid-\xc2\xa0: *bhoid-\xc2\xa0: *bhid- > germ. *b\xc4\xabtan\xc2\xa0: *bait\xc2\xa0: *bitanaz > dansk bide\xc2\xa0: bed\xc2\xa0: bidt. Hvis nultrinnet f\xc3\xb8rte til, at n, m, r, l kom til at st\xc3\xa5 som stavelsens kerne, indsk\xc3\xb8d germansk regelm\xc3\xa6ssigt et u, f.eks. indoeur. *bhendh-\xc2\xa0: *bhondh-\xc2\xa0: *bhndh- > germ. *bindan\xc2\xa0: *band\xc2\xa0: *bundanaz > dansk binde\xc2\xa0: bandt\xc2\xa0: bundet._NEWLINE_En anden sj\xc3\xa6ldnere type har *a (< indoeurop\xc3\xa6isk *o) i infinitiv, pr\xc3\xa6sens og participiet, men *\xc5\x8d i pr\xc3\xa6teritum: Dansk fare\xc2\xa0: for\xc2\xa0: faret, tage\xc2\xa0: tog\xc2\xa0: taget.'