b'\n_START_ARTICLE_\nKungliga biblioteket\n_START_PARAGRAPH_\nKungliga biblioteket er Sveriges nationalbibliotek. Biblioteket indsamler og opbevarer alt lyd-, billed- og skriftmateriale som udgives i Sverige. Det er et af verden st\xc3\xb8rste biblioteker._NEWLINE_Bibliotekets samlinger er \xc3\xa5bne for alle, men dets form\xc3\xa5l er f\xc3\xb8rst og fremmest rettet mod forskningen. Materiale fra den svenske samling m\xc3\xa5 ikke udl\xc3\xa5nes, men skal anvendes p\xc3\xa5 biblioteket. Langt det meste materiale opbevares i magasiner og skal forudbestilles inden fremvisning.\n_START_SECTION_\nSamlinger\n_START_PARAGRAPH_\nI bibliotekets samlinger findes cirka 20 millioner numre. Udover b\xc3\xb8ger indeholder samlingerne blandt andet plakater, billeder, h\xc3\xa5ndskrifter og reklametryk. Den audiovisuelle samling best\xc3\xa5r af over 7 millioner indspillede timer._NEWLINE_Biblioteket har desuden personarikiver fra blandt andre Astrid Lindgren, August Strindberg og Dag Hammarskj\xc3\xb6ld\n_START_SECTION_\nPligtaflevering\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge den g\xc3\xa6ldende pligtafleveringslov skal udgivere af trykt materiale som anvendes i Sverige indsende et eksemplar af hvert v\xc3\xa6rk til Kungliga biblioteket og seks andre forskningsbiblioteker.  Udgivere af musik, film, tv eller radio skal ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 lignende m\xc3\xa5de levere kopier til biblioteket. I nogle tilf\xc3\xa6lde g\xc3\xa6lder det dog kun dele af udsendelserne._NEWLINE_Loven har sin oprindelse i en kancelliforordning fra 1661, som gjorde det til lov at alle bogtrykkere i Sverige skulle indsende to eksemplarer af hvert trykt skrift, det ene til Riksarkivet og det andet til Nationalbiblioteket. Loven var sandsynligvis mere et udtryk om et fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at kontrollere opinionsdannelsen end et \xc3\xb8nske om at bevare dokumenter for eftertiden.\n_START_SECTION_\nBibliotekssamarbejde\n_START_PARAGRAPH_\nNationalbiblioteket er ansvarlig for at stille information til r\xc3\xa5dighed for h\xc3\xb8jere uddannelsesinstitutioner og forskning. Dette indeb\xc3\xa6rer blandt andet at det skal forhandle centrale licensaftaler for at lette adgangen til forskellige databaser._NEWLINE_Biblioteket samordner et antal ekspert- og kompetencegrupper som arbejder med sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l som har tilknytning til biblioteksverdenen. For eksempel digitalisering, klassifikationssystemer og det f\xc3\xa6lles katalog Libris. Biblioteket st\xc3\xa5r endda for uddannelser og st\xc3\xb8tte til biblioteksrelaterede projekter.\n_START_SECTION_\nMyndighed\n_START_PARAGRAPH_\nKungliga biblioteket er en statslig forvaltningsmyndighed, som sorterer under det svenske Utbildningsdepartementet. Rigsbibliotekaren (riksbibliotekarie) siden for\xc3\xa5ret 2012 er Gunilla Herdenberg.\n_START_SECTION_\nForskningbibliotek\n_START_PARAGRAPH_\nNationalbiblioteket er ogs\xc3\xa5 et humanistisk forskningsbibliotek, som indk\xc3\xb8ber forskningslitteratur p\xc3\xa5 flere sprog.\n_START_SECTION_\nBes\xc3\xb8g\n_START_PARAGRAPH_\nNationalbiblioteket ligger i parken Humleg\xc3\xa5rden i det centrale Stockholm. Biblioteket er \xc3\xa5bent for offentligheden. Enhver over 18 \xc3\xa5r og som kan legitimere sig har ret til at bestille materiale fra samlingerne. Der findes s\xc3\xa6rlige regler for personer som ikke er bosat i Sverige, eller som ikke har svensk personnummer.\n_START_SECTION_\nBibliotekets historie\n_START_PARAGRAPH_\nGrundstenen til det som i dag kaldes det Kungliga biblioteket har oprindelse tilbage til Gustav Vasas tid. Den svenske konge anskaffede b\xc3\xb8ger indenfor blandt andet historie, naturvidenskab, teologi og kartografi. Samlingerne udvidedes af Erik d. 14., Johan d. 3. og Karl 9. af Sverige og opbevaredes i slottet Tre Kronor. En del b\xc3\xb8ger indk\xc3\xb8btes fra udlandet og en del beslaglagdes fra svenske klostre i forbindelse med reformationen. I 1620 sk\xc3\xa6nkedee Gustav 2. Adolf en del af den kongelige bogsamling bort, og disse kom til at udg\xc3\xb8re grundlaget for Uppsala universitetsbibliotek. _NEWLINE_Under Tredive\xc3\xa5rskrigen udvidedes samlingen ogs\xc3\xa5 med flere bogsamlinger der indkom som krigsbytte. Blandt andet plyndredes det biskoppelige bibliotek i W\xc3\xbcrzburg i 1631, Olmutz-biblioteket 1642 og det kongelige bibliotek i Prag 1649. I forbindelse med dette f\xc3\xb8rtes den s\xc3\xa5kaldte Dj\xc3\xa6vlebibel ("Dj\xc3\xa4vulsbibeln"), Codex Gigas fra  1200-tallet, til Stockholm. Store dele af dette materiale tog den svenske dronning Kristina med sig til Rom da hun forlod Sverige 1654. De kongelige samlinger fortsatte dog med at vokse under Karl 10. Gustav gennem mere krigsbytte, blandt andet fra Danmark i forbindelse med F\xc3\xb8rste Karl Gustav-krig, og udenlandske indk\xc3\xb8b. _NEWLINE_Via kancelliforordningen fra 1661 blev det lovpligtigt for alle bogtrykkere i Sverige at indsende to eksemplarer af hvert trykt skrift fra deres presser, det ene til det svenske Rigsarkiv og det andet til Kungliga biblioteket. Bagved denne lov l\xc3\xa5 snarere regeringens fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at indf\xc3\xb8re statslig kontrol og censur end omsorgen for at bevare den nyudkomne litteratur til fremtidig forskning._NEWLINE_Ved den store slotsbrand i 1697 gik store dele af bibliotekets samlinger tabt i luerne. 17.286 bind og 1.103 h\xc3\xa5ndskrevne manuskripter gik tabt og kun 6.700 bind og 283 h\xc3\xa5ndskrifter overlevede branden. Derefter opbevaredes b\xc3\xb8gerne skiftevis i flere forskellige adelige pal\xc3\xa6er i Stockholm, f\xc3\xb8rst i greve Lillies hus ved det dav\xc3\xa6rende Norrmalmstorg 1697-1702, Bondeska palatset 1702-30 og i greve Per Brahes hus p\xc3\xa5 Helgeandsholmen 1730-68. Det var f\xc3\xb8rst i 1768 at samlingerne kunne flytte ind i den nord\xc3\xb8stlige fl\xc3\xb8j af det nyopf\xc3\xb8rte Tre Kronor. _NEWLINE_I sit nye hjem voksede samlingen yderligere is\xc3\xa6r da Antiqvitetsarkivet blev nedlagt i 1780 og st\xc3\xb8rstedelen af b\xc3\xb8gerne derfra overf\xc3\xb8rtes til Kungliga biblioteket. I 1792 sk\xc3\xa6nkede Gustav 3. sit eget bibliotek p\xc3\xa5 14.500 v\xc3\xa6rker og fire \xc3\xa5r senere sk\xc3\xa6nkede Gustav 4. Adolf 7.500 v\xc3\xa6rker, hvilket gjorde at biblioteket n\xc3\xa5ede op p\xc3\xa5 omkring 40.000 v\xc3\xa6rker i 1814. _NEWLINE_I l\xc3\xb8bet af 1800-talet tillagdes flere store bogsamlinger som enten doneredes eller indk\xc3\xb8btes til form\xc3\xa5let. Den begr\xc3\xa6nsede plads p\xc3\xa5 slottet gjorde at der kr\xc3\xa6vedes en ny bygning til de kongelige samlinger og i 1877 kunne man flytte ind i den Humleg\xc3\xa5rden, i lokaler som for f\xc3\xb8rste gang var udformet til form\xc3\xa5let som nationalbibliotek. 1887 begyndte man at indf\xc3\xb8re elektrisk belysning, men en fullst\xc3\xa6ndig elektrisk belysning var ikke gennemf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8r 1964._NEWLINE_Mellem 1874 og 1882 arbejdede August Strindberg som extra ordinarie amanuensis p\xc3\xa5 Kungliga biblioteket og fik mulighed for at botanisere blandt samlingerna.\n_START_SECTION_\nBygningen\n_START_PARAGRAPH_\nHumleg\xc3\xa5rden tegnedes af arkitekten Gustaf Dahl og opf\xc3\xb8rtes efter den nymodens st\xc3\xb8bejernsteknik. De to fl\xc3\xb8je tilf\xc3\xb8jedes 1926-27. _NEWLINE_I forsommaren 1997 genindviedes Kungliga biblioteket efter en omfattande om- og tilbygning. To store underjordiske klipperumsmagasiner rummer nu st\xc3\xb8rstedelen af bibliotekets samlinger, mens l\xc3\xa5nere og \xc3\xb8vrige bes\xc3\xb8gende og personale deles om pladsen i hovedbygningen. _NEWLINE_I den nybyggede del som kaldas Annexet findes auditorium, udstillingslokale og mikrofilmsl\xc3\xa6sesal. I mikrofilmsl\xc3\xa6sesalen findes alle svenske aviser, foruden et stort antal udenlandske aviser, tilg\xc3\xa6ngelige p\xc3\xa5 mikrofilm.'