b'\n_START_ARTICLE_\nTredje verden\n_START_PARAGRAPH_\nDen tredje verden (el. Den 3. Verden) er et begreb, der anvendes til at beskrive de fattige lande i Syd. Begrebet har sit udspring i den vestlige verden under den kolde krig, hvor Den f\xc3\xb8rste verden brugtes til at beskrive de vestlige lande, og Den anden verden var ben\xc3\xa6vnelsen for landene i \xc3\x98stblokken. Den tredje verden udgjordes af de lande, der hverken var allierede med Vest eller \xc3\x98st i den kolde krigs begyndelses\xc3\xa5r. Siden murens fald har begreberne den f\xc3\xb8rste verden og den anden verden ikke v\xc3\xa6ret anvendt i deres oprindelige betydning, men Den tredje verden er stadig en almindelig betegnelse for de fattige lande i Syd.\n_START_SECTION_\nAndre forklaringer p\xc3\xa5 begrebet\n_START_PARAGRAPH_\nEn alternativ anvendelse af de tre verdener stammer fra Kina. Her opfattede Mao Zedong den f\xc3\xb8rste verden som USA og Sovjetunionen, der begge blev opfattet som imperialistiske. Den anden verden udgjordes af de udviklede lande, s\xc3\xa5som Japan og Vesteuropa. Disse var ganske vist kapitalistiske, men blev af Mao ikke opfattet som imperialistiske, idet der ikke var tale om supermagter. Endelig var der den tredje verden, de fattige u-lande, der blev udnyttet \xc3\xb8konomisk af den f\xc3\xb8rste verden og den anden verden. Kina opfattede sig selv som en del af denne verden, men med en s\xc3\xa6rlig rolle, idet Kina var det eneste land i den tredje verden, der havde styrken til at k\xc3\xa6mpe mod de imperialistiske supermagter._NEWLINE_Indenfor europ\xc3\xa6isk statskundskab arbejder man med en tredje inddeling, hvor de europ\xc3\xa6iske lande betragtes som post-moderne stater, idet man i de europ\xc3\xa6iske lande gerne videregiver suver\xc3\xa6nitet til internationale organisationer. Dette g\xc3\xa6lder selvf\xc3\xb8lgelig EU, men ogs\xc3\xa5 en st\xc3\xb8rre velvilje over for FN-regulering. De europ\xc3\xa6iske lande betragtes efter dette syn som den f\xc3\xb8rste verden. USA, Japan og andre \xc3\xb8konomisk st\xc3\xa6rke stater betragtes som den anden verden og som moderne stater, idet staterne stadig er fokuserede p\xc3\xa5 national suver\xc3\xa6nitet. Endelig betragtes de fattige lande som enten pr\xc3\xa6-moderne eller post-koloniale og derfor som den tredje verden._NEWLINE_P\xc3\xa5 trods af den manglende enighed om, hvad der udg\xc3\xb8r den f\xc3\xb8rste verden og den anden verden, er der alts\xc3\xa5 generel enighed om at betegne de fattige lande i Syd som en del af den tredje verden. Der har dog v\xc3\xa6ret megen kritik af begrebet, og is\xc3\xa6r mener mange u-landsorganisationer, at begrebet er misvisende.\n_START_SECTION_\nBegrebet i dag\n_START_PARAGRAPH_\nI dag bruges begrebet prim\xc3\xa6rt som betegnelse for lande, der har en lav score p\xc3\xa5 FN\'s Human Development Index (HDI), der er et indeks over forskellige parametre, der har betydning for menneskers velf\xc3\xa6rd. Mange tredjeverdens-lande ligger i Afrika, Asien og Latinamerika. Landene har som oftest v\xc3\xa6ret koloniseret af vestlige magter. Langt st\xc3\xb8rstedelen af verdens lande og langt st\xc3\xb8rstedelen af verdens befolkning h\xc3\xb8rer efter denne definition under "den tredje verden"._NEWLINE_Indenfor hj\xc3\xa6lpeorganisationer, s\xc3\xa5som Verdensbanken, arbejder man med en yderligere opdeling, hvad man kunne kalde den fjerde verden, de virkelig fattige lande. Disse omtales dog i udviklingssammenh\xc3\xa6ng oftest som LDC\'erne (Least Developed Countries, mindst udviklede lande) eller HIPC\'erne (Heavily Indebted Poor Countries, kraftigt g\xc3\xa6ldsatte fattige lande).\n_START_SECTION_\nHj\xc3\xa6lp til tredje verden\n_START_PARAGRAPH_\nDer er mange forskellige bud p\xc3\xa5, hvordan man bedst muligt giver hj\xc3\xa6lp til den tredje verden. Der er forskellige opfattelser af, hvad hj\xc3\xa6lpen skal medf\xc3\xb8re, og der er forskellige opfattelser af, hvad problemet for den tredje verden i hovedtr\xc3\xa6k er. Man taler om forskellige skoler indenfor udviklingsteorien._NEWLINE_De to klassiske teoretiske tilgange til, hvordan man kan hj\xc3\xa6lpe den tredje verden, moderniseringsteori og afh\xc3\xa6ngighedsteori, er eksempler p\xc3\xa5 de overvejelser, man m\xc3\xa5 g\xc3\xb8re sig, n\xc3\xa5r man hj\xc3\xa6lper den tredje verden. Udviklingsstrategien i de fleste lande bygger i dag p\xc3\xa5 en blanding af de to tilgange, og der er f\xc3\xa5 rendyrkede tilh\xc3\xa6ngere af en af de to teorier. De fleste landes udviklingsstrategi er s\xc3\xa5ledes en blanding af indsigter fra moderniseringssteori, afh\xc3\xa6ngighedsteori og andre tilgange.\n_START_SECTION_\nModerniseringsteori\n_START_PARAGRAPH_\nModerniseringsteori omhandler grundl\xc3\xa6ggende, at den tredje verden er kommet bagud i udviklingen p\xc3\xa5 grund af en r\xc3\xa6kke faktorer. Den klassiske moderniseringsteori mente, at den v\xc3\xa6sentligste faktor var, at der ikke var stort nok overskud i landene til at foretage investeringer. Hvis man fik sikret, at der foregik investeringer i den tredje verden, s\xc3\xa5 ville fattigdomsproblemet l\xc3\xb8se sig selv. Dette tankes\xc3\xa6t l\xc3\xa5 bag mange tidlige bistandsprojekter, hvor man mente, at investering i infrastruktur og eksempelvis mejerier ville medf\xc3\xb8re, at de fattige lande efterh\xc3\xa5nden ville udvikle sig. Tankerne om, hvilke mangler, man skal afhj\xc3\xa6lpe, har \xc3\xa6ndret sig, men princippet om, at bistanden til den tredje verden er en "starthj\xc3\xa6lp" og ikke en permanent overf\xc3\xb8rsel er f\xc3\xa6lles for alle moderniseringsteorierne. Det g\xc3\xa6lder alts\xc3\xa5 if\xc3\xb8lge moderniseringsteorierne om at finde de faktorer, der udg\xc3\xb8r problemet i det enkelte land, s\xc3\xa6tte ind for at hj\xc3\xa6lpe p\xc3\xa5 disse, og s\xc3\xa5 vil landene gennemg\xc3\xa5 en hastig udvikling. Moderniseringsteoretikere er generelt tilh\xc3\xa6ngere af, at frihandel er en del af l\xc3\xb8sningen p\xc3\xa5 problemerne i den tredje verden._NEWLINE_V\xc3\xa6sentlige t\xc3\xa6nkere indenfor moderniseringsteori omfatter Seymour Martin Lipset og Walt Whitman Rostow.'