b'\n_START_ARTICLE_\nHjerne i et kar-hypotesen\n_START_SECTION_\nTankeeksperimentet\n_START_PARAGRAPH_\nMan skal med tankeeksperimentet forestille sig, at man ikke har nogen krop, men at ens hjerne er tilsluttet en computer og ligger i en s\xc3\xa6rlig v\xc3\xa6ske i et kar. Man kan eventuelt ogs\xc3\xa5 forestille sig, at alle andre mennesker ligger som andre hjerner i separate kar. Ideen er, at man skal indse muligheden for, at alle individuelle oplevelser i stedet for at bunde i noget virkeligt, er resultatet af en \xc2\xbbgal videnskabsmand\xc2\xab, der manipulerer os igennem et apparat til simulation af en mere eller mindre fiktiv virkelighed._NEWLINE_Der er blevet bem\xc3\xa6rket, at selvom dette scenarie ikke er s\xc3\xa6rligt sandsynligt, s\xc3\xa5 skulle den erkendelsesteroretiske pointe alligevel v\xc3\xa6re, at scenariet aldrig fuldst\xc3\xa6ndigt ville kunne udelukkes._NEWLINE_Selvom (s\xc3\xa5 vidt vides) ingen filosoffer nogensinde har p\xc3\xa5st\xc3\xa5et, at scenariet skulle have noget p\xc3\xa5 sig, s\xc3\xa5 er de fleste alligevel enige om, at tankeeksperimentet viser noget om menneskets epistemiske situation \xe2\x80\x93 og derfor er et godt udgangspunkt for diskussion.\n_START_SECTION_\nMulig kritik\n_START_PARAGRAPH_\nEt argument imod dette tankeeksperiment kunne v\xc3\xa6re, at det alt andet lige medf\xc3\xb8rer muligheden for en solipsisme. Dette er fordi man rent faktisk ikke ved, om andre mennesker selv er hjerner i andre kar, eller bare er simuleringer skabt af den gale videnskabsmand. Imidlertid er sproget jeg argumenterer i, n\xc3\xa5r jeg fx diskuterer dette tankeeksperiment, noget f\xc3\xa6lles, som jeg bruger og har l\xc3\xa6rt af bruge sammen med og i samspil med andre. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de betvivles det fra visse sider, om problemstillingen overhovedet kan rejses, eller om der i virkeligheden er tale om et pseudoproblem uden mening._NEWLINE_I alle tilf\xc3\xa6lde virker det som om, at den gale videnskabsmand i det mindste ikke ville kunne overbevise os om falske s\xc3\xa6tninger indenfor objektive discipliner som matematik og logik. Derudover skal den gale videnskabsmand vel ogs\xc3\xa5 have et univers med rum og tid at leve i og en krop af en art, hvilket vi ogs\xc3\xa5 ved ligegyldig hvad. Dermed er der en principiel gr\xc3\xa6nse for, hvad vi kan bildes ind indenfor dette tankeeksperiment (selvom det m\xc3\xa5ske ikke udg\xc3\xb8r meget).\n_START_SECTION_\nHypotesen i popul\xc3\xa6rkulturen\n_START_PARAGRAPH_\nEn dramatisering af dette tankeeksperiment kan findes i filmtrilogien The Matrix (I-III). Filmen strejfer dog slet ikke solipcismetankegangen: Der findes i filmen kun \xc3\xa9n f\xc3\xa6lles simuleret verden (Matrix\'en), og selvom der ogs\xc3\xa5 findes computerstyrede menneskelignende simulationer her, s\xc3\xa5 er langt de fleste simulerede menneskekroppe forbundet til rigtige mennesker i rigtige kar ude i den virkelige verden. Forskellen p\xc3\xa5 filmen og tankeeksperimentet er ogs\xc3\xa5, at der i filmen pr\xc3\xa6serveres hele kroppe, s\xc3\xa5ledes at hovedpersonen Neo faktisk er i stand til at slippe v\xc3\xa6k fra sit kar.\n_START_SECTION_\nI litteraturen\n_START_PARAGRAPH_\nSom kuriositet kan n\xc3\xa6vnes den danske forfatter Johannes V. Jensen, der i sin bog Kongens Fald beskriver en gal videnskabsmand (eller snarere alkymist) Zacharias, som har "opdyrket" et alter ego, kaldet Carolus, ved at fjerne hovedskallen, s\xc3\xa5 han i alt v\xc3\xa6sentligt er et hoved uden krop, opfostret i en glasklokke._NEWLINE_En nyere variant af temaet findes i Hjernehallen af den nu afd\xc3\xb8de danske science fiction forfatter Johan Springborg. _NEWLINE_Af udenlandske nyere eksempler m\xc3\xa5 Bruce Sterlings noveller i Shaper/Mechanist-universet n\xc3\xa6vnes. Desuden fort\xc3\xa6lles P.C. Jersilds roman En levende Sj\xc3\xa6l fra 1980 fra synsvinklen af en hjerne i et akvarium.'