b'\n_START_ARTICLE_\nMainstream-\xc3\xb8konomi\n_START_PARAGRAPH_\nMainstream-\xc3\xb8konomi refererer til bredt accepterede \xc3\xb8konomiske teorier, som der undervises i p\xc3\xa5 de fleste universiteter. Det opfattes ofte som mere eller mindre synonymt med neoklassisk \xc3\xb8konomi, is\xc3\xa6r med den nye neoklassiske syntese, der kombinerer nyklassiske metoder og en keynesiansk tilgang til makro\xc3\xb8konomi. Mainstream-\xc3\xb8konomi omfatter en r\xc3\xa6kke forskellige \xc3\xb8konomisk-teoretiske tilgange, herunder de to dominerende nutidige makro\xc3\xb8konomiske retninger, nykeynesiansk og nyklassisk makro\xc3\xb8konomi. Uden for mainstream-\xc3\xb8konomien st\xc3\xa5r forskellige heterodokse \xc3\xb8konomiske retninger, f.eks. postkeynesianerne.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nBegrebet mainstream-\xc3\xb8konomi begyndte at blive alment brugt i slutningen af det 20. \xc3\xa5rhundrede. Det optr\xc3\xa6der i 2001-udgaven af den meget udbredte l\xc3\xa6rebog Economics, skrevet af Paul Samuelson og William Nordhaus, hvor der bagerst p\xc3\xa5 indersiden af omslaget er tegnet et \xe2\x80\x9d\xc3\x98konomiens stamtr\xc3\xa6\xe2\x80\x9d med pile ind i \xe2\x80\x9d Moderne mainstream-\xc3\xb8konomi\xe2\x80\x9d fra J.M. Keynes (1936) og neoklassisk \xc3\xb8konomi (1860\xe2\x80\x931910).\n_START_SECTION_\nKritik og udvikling\n_START_PARAGRAPH_\nMainstream-\xc3\xb8konomien er j\xc3\xa6vnligt udsat fra kritik fra konkurrerende, heterodokse \xc3\xb8konomiske retninger. Som f\xc3\xb8lge af finanskrisen har noget af denne kritik f\xc3\xa5et fornyet styrke i de senere \xc3\xa5r. Ogs\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke mainstream-\xc3\xb8konomer har peget p\xc3\xa5, at erfaringerne fra finanskrisen peger p\xc3\xa5 et behov for at udvikle de dominerende \xc3\xb8konomiske modeller, ikke mindst i retning af at l\xc3\xa6gge st\xc3\xb8rre v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 den betydning, de finansielle markeder har for samfunds\xc3\xb8konomiens virkem\xc3\xa5de._NEWLINE_En nyere udfordring, som i h\xc3\xb8jere grad er kommet inde fra \xc3\xb8konomernes egne r\xc3\xa6kker, er fremkomsten af disciplinen adf\xc3\xa6rds\xc3\xb8konomi, som p\xc3\xa5 systematisk eksperimentel basis fors\xc3\xb8ger at inkorporere indsigt fra psykologiske unders\xc3\xb8gelser af menneskers adf\xc3\xa6rd i \xc3\xb8konomisk tankegang. Adf\xc3\xa6rds\xc3\xb8konomiens resultater er p\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke omr\xc3\xa5der i konflikt med hidtidige opfattelser af rationel adf\xc3\xa6rd i \xc3\xb8konomisk teori. P\xc3\xa5 dette punkt har der i det 21. \xc3\xa5rhundrede v\xc3\xa6ret en bev\xc3\xa6gelse i retning af at modificere traditionelle \xc3\xb8konomisk-teoretiske resultater og tankegange i lyset af indsigten fra adf\xc3\xa6rds\xc3\xb8konomien.'