b'\n_START_ARTICLE_\nPeter van Hemert\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nHan var s\xc3\xb8n af Joost van Hemert i hans andet \xc3\xa6gteskab, gik tidlig i kompagni med faderen, blev 1763 udn\xc3\xa6vnt til agent med justitsr\xc3\xa5ds rang og tog 1765 borgerskab som grosserer i K\xc3\xb8benhavn. Medens faderen havde delt sine interesser mellem de mange da best\xc3\xa5ende monopoliserede handelsselskaber, var s\xc3\xb8nnen navnlig interesseret i det Asiatiske Kompagni, hvor han fx ejede over 50 aktier i den gunstige periode 1772-81, der bragte aktiernes v\xc3\xa6rdi op fra 500 til 1900 rigsdaler stykket. Tillige deltog han, da handelen p\xc3\xa5 Ostindien ved den nye oktroj for kompagniet af 1772 gaves fri, for egen regning og med egne skibe i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rs opblomstrende handel. Ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 rangstigen steg von Hemert i disse \xc3\xa5r, i det han 1776 udn\xc3\xa6vntes til etatsr\xc3\xa5d, og hans formue ansloges 1782 til omkring 500.000 rigsdaler. Den krise, der indtr\xc3\xa5dte for Danmarks handel ved udsigten til den amerikanske krigs oph\xc3\xb8r, bragte imidlertid ogs\xc3\xa5 hans handelshus til at vakle, sk\xc3\xb8nt bankbestyrelsen endnu ved samme tid ben\xc3\xa6vner det et "af Landets \xc3\xa6ldste og mest akkrediterede Handelshuse". Situationen klaredes dog dengang, da staten tr\xc3\xa5dte hj\xc3\xa6lpende til og 1783 ydede f\xc3\xb8rst et l\xc3\xa5n p\xc3\xa5 100.000 rigsdaler mod sikkerhed i seks ostindiefarere og derefter et p\xc3\xa5 200.000 Rdl. mod sikkerhed i nogle vestindiske fordringer. Samme \xc3\xa5r havde von Hemert, der sad i direktionen for Asiatisk Kompagni, ogs\xc3\xa5 her uheld med sig, i det der opdagedes en kassesvig p\xc3\xa5 over \xc2\xbd mio. rigsdaler, beg\xc3\xa5et af den juridiske direkt\xc3\xb8r i forbindelse med kassereren og bogholderen, hvilket foranledigede den \xc3\xb8vrige direktion b\xc3\xa5de pengetab og andre ubehageligheder._NEWLINE_Omend huset atter h\xc3\xa6vede sig, i alt fald i ydre anseelse, blandt landets f\xc3\xb8rste, havde det allerede f\xc3\xa5et et grundst\xc3\xb8d. Dets og van Hemerts private g\xc3\xa6ld til Banken og Kongens Kasse var i 1792 over 500.000 rigsdaler. Det kneb med at betale de stipulerede betydelige afdrag til staten, og aktiverne, Wodrofs Sejldugsfabrik, k\xc3\xb8bt 1783 for 40.000 rigsdaler, og kobber- og messingv\xc3\xa6rkerne ved Brede, Nym\xc3\xb8lle og Fuglevad, som faderen med flere af hovedstadens st\xc3\xb8rre handlende havde k\xc3\xb8bt af Poul Badst\xc3\xbcbers fallitbo 1746 og s\xc3\xb8nnen betydelig udvidet, s\xc3\xa5vel som de endnu betydeligere vestindiske fordringer, var vanskelige at realisere. Den sk\xc3\xa6bne, der havde truet 1783, var nok forhalet, men ikke afvendt. 1805 m\xc3\xa5tte van Hemert g\xc3\xb8re opbud, og hans bo blev taget under behandling af en kommission. Resultatet af denne behandling, der endnu 1822 ikke var sluttet, n\xc3\xa5ede van Hemert dog ikke at se, da han 20. maj 1810 d\xc3\xb8de i huset hos sin s\xc3\xb8n Jost Johan van Hemert, hvor han og hans hustru imidlertid havde f\xc3\xa5et deres underhold. Van Hemert ejede en stor bogsamling; p\xc3\xa5 hans exlibris findes som devise: Sola virtus nobilitat.\n_START_SECTION_\n\xc3\x86gteskaber\n_START_PARAGRAPH_\nVed sine \xc3\xa6gteskaber var han tr\xc3\xa5dt i forbindelse med to andre i handelsverdenen velansete tysk-reformerte familier, idet han 3. august 1763 i Reformert Kirke havde \xc3\xa6gtet Charlotte Fabritius (2. december 1745 i K\xc3\xb8benhavn - 17. oktober 1766 sammesteds), datter af etatsr\xc3\xa5d Just Fabritius, og 11. september 1767 i Reformert Kirke Agathe Hooglant (5. januar 1746 i K\xc3\xb8benhavn - 11. november 1823 sammesteds), datter af admiral Simon Hooglant._NEWLINE_Han er begravet p\xc3\xa5 Assistens Kirkeg\xc3\xa5rd._NEWLINE_Han er gengivet i en miniature af Cornelius H\xc3\xb8yer ca. 1800-04 (Statens Museum for Kunst) og i en s\xc3\xb8lvbryllupsmedalje fra 1792.'