b'\n_START_ARTICLE_\nGuttman-skalogram\n_START_PARAGRAPH_\nEt Guttman-skalogram (engelsk: Guttman scale) er et hj\xc3\xa6lpemiddel i forskningen til at belyse forhold, der formenes at v\xc3\xa6re rangordnede i den forstand, at hvis et givet forhold bekr\xc3\xa6ftes, kan man tillige regne med, at andre forhold af lavere rang p\xc3\xa5 skalaen p\xc3\xa5 tilsvarende m\xc3\xa5de vil kunne bekr\xc3\xa6ftes.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\nEt eksempel p\xc3\xa5 Guttman-skalogrammets anvendelse er ved analyse af byers rangorden med hensyn til oplandstjenester. Ved analysen s\xc3\xa6ttes de unders\xc3\xb8gte byer ud af den ene (fx den vandrette) akse, de unders\xc3\xb8gte oplandstjenester ud af den anden (den lodrette). For hver by angives nu med et \xc3\x97 hvis en given oplandsfunktion er tilstede og et \xc3\xb7 ved frav\xc3\xa6r. Efter s\xc3\xa5ledes at have registreret oplandstjenesternes tilstedev\xc3\xa6relse eller ej byttes r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lgen af byerne om s\xc3\xa5ledes, at den by, der har flest oplandstjenester, placeres l\xc3\xa6ngst til venstre og de f\xc3\xb8lgende byer derefter i r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge mod h\xc3\xb8jre efter deres stadige aftagende antal af funktioner. P\xc3\xa5 lignende m\xc3\xa5de ombyttes funktionernes r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge s\xc3\xa5ledes, at den oftest forekommende funktion placeres \xc3\xb8verst og de \xc3\xb8vrige i aftagende r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge. Der vil nu fremkomme et billede, hvor de felter, der befinder sig \xc3\xb8verst til venstre, overvejende er udfyldte med et \xc3\x97 og felterne nederst til h\xc3\xb8jre med et \xc3\xb7. Fordelingen vil dog n\xc3\xa6ppe udvise fuld entydighed: der vil forekomme et antal \xc3\xb7 midt i \xc3\x97-felterne og tilsvarende et antal \xc3\x97 i \xc3\xb7-felterne. S\xc3\xa5danne undtagelser kaldes "fejlplaceringer" og deres andel beregnes i forhold til det samlede antal felter i skalogrammet. Skalogrammet gennemg\xc3\xa5s nu endnu en gang for at flytte byer og funktioner s\xc3\xa5ledes, at antallet af "fejlplaceringer" (og deres andel af samtlige felter) bliver mindst muligt.\n_START_SECTION_\n"Fejlplaceringer"\n_START_PARAGRAPH_\nFor at sige, at de unders\xc3\xb8gte forhold kan betragtes som rangordenbare efter Guttman-princippet, m\xc3\xa5 andelen af "fejlplaceringer" efter et vedtaget princip ikke overstige 10% og ikke v\xc3\xa6re systematiske. Det bem\xc3\xa6rkes, at der undertiden er flere muligheder for rangordenen, som vil give samme antal (f\xc3\xa6rreste) fejlplaceringer. Man m\xc3\xa5 herved selv vurdere, om de tilbagev\xc3\xa6rende "fejlplaceringer" skal ses som tilf\xc3\xa6ldige afvigelser eller har en orden._NEWLINE_Undertiden kan man komme ud for, at visse unders\xc3\xb8gte forhold (i ovenn\xc3\xa6vnte tilf\xc3\xa6lde unders\xc3\xb8gte oplandstjenester) ikke lader sig ordne efter Guttman-skalogrammets princip og derfor m\xc3\xa5 udelades som ikke mulige at rangordne.\n_START_SECTION_\nEksempel\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark er Guttman-skalogrammet blandt andet anvendt ved en rangordning af byer og oplandstjenester i Midtjylland i 1960 og viste her, at forholdene lod sig rangordne med en "fejlprocent" p\xc3\xa5 4,5% (138 "fejlplaceringer" i et skalogram med 3.074 felter). Guttman-skalogrammer er desuden anvendt ved sociologiske unders\xc3\xb8gelser.'