b'\n_START_ARTICLE_\nBilledr\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nEt billedr\xc3\xb8r er den komponent i et fjernsyn eller en monitor som viser billedet: Det er lavet af glas, og har facon omtrent som en firkantet tragt, som er lukket i begge ender s\xc3\xa5 det danner en luftt\xc3\xa6t beholder med et vakuum indeni. Den lukkede, brede ende af \xc2\xbbtragten\xc2\xab\xc2\xa0er sk\xc3\xa6rmen: Her dannes billedet ved, at et str\xc3\xa5lebundt af elektroner, som skabes og styres i \xc2\xbbtragtens\xc2\xab\xc2\xa0sn\xc3\xa6vre ende, \xc2\xbbfejer\xc2\xab\xc2\xa0hen over sk\xc3\xa6rmen. P\xc3\xa5 dennes inderside findes en bel\xc3\xa6gning af lysstof, f.eks. fosfor, som lyser op n\xc3\xa5r det rammes af elektronstr\xc3\xa5len, s\xc3\xa5 ved at variere dennes intensitet, skabes m\xc3\xb8rke og lyse partier forskellige steder i billedfeltet._NEWLINE_Str\xc3\xa5len kommer igennem hele billedfeltet adskillige (for europ\xc3\xa6iske fjernsyn: 25) gange i sekundet. Den fosforbelagte sk\xc3\xa6rm \xc2\xbbgl\xc3\xb8der\xc2\xab\xc2\xa0i en br\xc3\xb8kdel af et sekund efter at elektronstr\xc3\xa5len har strejfet det \xe2\x80\x93 lige nok til at det lysende billede bliver \xc2\xbbh\xc3\xa6ngende\xc2\xab\xc2\xa0indtil n\xc3\xa6ste gang str\xc3\xa5len kommer forbi og \xc2\xbbgenopfrisker\xc2\xab\xc2\xa0det. Dette giver det \xc2\xbblangsomme\xc2\xab, menneskelige \xc3\xb8je en illusion af et blivende billede p\xc3\xa5 sk\xc3\xa6rmen, om end man (is\xc3\xa6r i \xc3\xb8jenkrogen) kan fornemme hvordan lyset fra et billedr\xc3\xb8r \xc2\xbbflimrer\xc2\xab._NEWLINE_Billedr\xc3\xb8r er som teknologi ved at blive erstattet af fladsk\xc3\xa6rme (LCD-sk\xc3\xa6rme, plasmask\xc3\xa6rme og m\xc3\xa5ske laser-tv), som bruger mindre energi end et billedr\xc3\xb8r med tilh\xc3\xb8rende hj\xc3\xa6lpekredsl\xc3\xb8b, og modsat billedr\xc3\xb8ret kan g\xc3\xb8res lette og ekstremt flade._NEWLINE_Det b\xc3\xb8r bem\xc3\xa6rkes om illustrationerne i denne artikel, at de svarer til sm\xc3\xa5 billedr\xc3\xb8r (5-10 tommer) \xe2\x80\x93 st\xc3\xb8rre billedr\xc3\xb8r er langt fra s\xc3\xa5 lange i forhold til sk\xc3\xa6rmens st\xc3\xb8rrelse som det er vist her!\n_START_SECTION_\nBilledr\xc3\xb8r til sort-hvid-tv og -monitorer\n_START_PARAGRAPH_\nIllustrationen til h\xc3\xb8jre viser et billedr\xc3\xb8r til brug i et sort-hvid-fjernsyn eller monokrom monitor: Bagest (nederst til venstre) i den lufttomme glaskolbe (9) sidder en hul katode (8), som b\xc3\xa6rer en stor, negativ elektrisk sp\xc3\xa6nding; inden i katoden sidder en gl\xc3\xb8detr\xc3\xa5d (5), som holder katoden varm. Sp\xc3\xa6ndingen og varmen f\xc3\xa5r katoden til at udsende en \xc2\xbbsky\xc2\xab\xc2\xa0af elektroner (2), som tiltr\xc3\xa6kkes af en anode i form af en elektrisk ledende bel\xc3\xa6gning af grafit (6) p\xc3\xa5 r\xc3\xb8rets inderside. Denne er gennem en ledning (14) og en luftt\xc3\xa6t gennemf\xc3\xb8ring (7) forbundet til en stor, positiv elektrisk sp\xc3\xa6nding. Ved at variere sp\xc3\xa6ndingen p\xc3\xa5 en s\xc3\xa6rlig styreelektrode (12) kan man regulere hvor mange elektroner der \xc2\xbbundslipper\xc2\xab\xc2\xa0katoden, og dermed hvor intens elektronstr\xc3\xa5len skal v\xc3\xa6re. Katode, gl\xc3\xb8detr\xc3\xa5d og styreelektrode omtales under \xc3\xa9t som en elektronkanon._NEWLINE_P\xc3\xa5 sin vej mod sk\xc3\xa6rmen passerer str\xc3\xa5len en fokuseringsspole (3), som er monteret udvendigt p\xc3\xa5 billedr\xc3\xb8ret i et spole\xc3\xa5g af jern (11): Magnetfeltet fra denne spole har samme indvirkning p\xc3\xa5 elektronstr\xc3\xa5len som en optisk linse har p\xc3\xa5 lys; n\xc3\xa5r spolen danner et magnetfelt af den rette styrke, fokuseres elektronerne til en sn\xc3\xa6ver str\xc3\xa5le. Denne fokusering er i \xc3\xb8vrigt grunden til at sk\xc3\xa6rmen p\xc3\xa5 (is\xc3\xa6r \xc3\xa6ldre) billedr\xc3\xb8r er konveks (\xc2\xbbbuer udad\xc2\xab\xc2\xa0mod beskueren): Str\xc3\xa5len er hele tiden fokuseret i den samme br\xc3\xa6ndvidde fra fokusspolen, s\xc3\xa5 elektronerne skal helst tilbagel\xc3\xa6gge (omtrent) den samme str\xc3\xa6kning uanset om de sendes mod midten af sk\xc3\xa6rmen eller ud til et af hj\xc3\xb8rnerne._NEWLINE_P\xc3\xa5 den anden side af fokuseringsspolen sidder fire afb\xc3\xb8jningsspoler (1), ogs\xc3\xa5 monteret p\xc3\xa5 r\xc3\xb8rets yderside: Disse skaber et varierende magnetfelt, som afb\xc3\xb8jer elektronstr\xc3\xa5len i hhv. det vandrette og det lodrette plan, s\xc3\xa5 str\xc3\xa5len kan bringes til at tr\xc3\xa6ffe et vilk\xc3\xa5rligt punkt p\xc3\xa5 indersiden af sk\xc3\xa6rmen (10). Sk\xc3\xa6rmens inderside er forsynet med et tyndt lag af et stof (4), som fluorescerer (dvs. lyser op) n\xc3\xa5r det rammes af elektronstr\xc3\xa5len, s\xc3\xa5 hvis str\xc3\xa5len er tilpas fokuseret, skabes en lille, skarpt lysende plet p\xc3\xa5 sk\xc3\xa6rmen._NEWLINE_S\xc3\xa6rlige hj\xc3\xa6lpekredsl\xc3\xb8b i fjernsyn og monitorer sender varierende str\xc3\xb8mme gennem afb\xc3\xb8jningsspolerne, og dirrigerer p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de lyspletten hen over hele billedfeltet, linje for linje, adskillige gange i sekundet.\n_START_SECTION_\nBilledr\xc3\xb8r til oscilloskoper\n_START_PARAGRAPH_\nI et fjernsyn eller en monitor gentegnes billedet med regelm\xc3\xa6ssige mellemrum, dvs. de str\xc3\xb8mme der sendes igennem afb\xc3\xb8jningsspolerne har konstante frekvenser: Spolerne ud\xc3\xb8ver derfor en konstant og velkendt impedans overfor str\xc3\xb8mmen \xe2\x80\x93 dette er en fordel da det altid er det samme magnetfelt der skal til for at dirrigere str\xc3\xa5len ud til en af sk\xc3\xa6rmens kanter._NEWLINE_Et oscilloskop skal derimod kunne arbejde ved et bredt interval af frekvenser, s\xc3\xa5 for at undg\xc3\xa5 at skulle kompensere for den frekvensafh\xc3\xa6ngige impedans i afb\xc3\xb8jningsspolerne bruger man et elektrisk felt i stedet for et magnetisk til at afb\xc3\xb8je elektronstr\xc3\xa5len. Som andre billedr\xc3\xb8r har r\xc3\xb8ret til et oscilloskop (illustrationen til h\xc3\xb8jre) en elektronkanon (2), hvis str\xc3\xa5le (3) bringes i fokus af en fokuseringsspole (4) s\xc3\xa5 den aftegner en lille, skarp plet p\xc3\xa5 sk\xc3\xa6rmen (5). Det s\xc3\xa6rlige ved oscilloskopets billedr\xc3\xb8r er, at de fire afb\xc3\xb8jningsspoler er erstattet af fire pladeformede elektroder (1). Hvor elektronikken i et fjernsyn eller en monitor skal genrere str\xc3\xb8mme til afb\xc3\xb8jningsspolerne, leverer elektronikken i et oscilloskop sp\xc3\xa6ndinger til r\xc3\xb8rets fire afb\xc3\xb8jningsplader.\n_START_SECTION_\nKatodestr\xc3\xa5ler\xc3\xb8r som computerlager\n_START_PARAGRAPH_\nI enkelte tidlige computere brugte man katodestr\xc3\xa5ler\xc3\xb8r som arbejdslager. Det var f\xc3\xb8rst tilf\xc3\xa6ldet i fors\xc3\xb8gsmaskinen The Manchester Baby fra 1948.\n_START_SECTION_\nSikkerhed og billedr\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nAlle billedr\xc3\xb8r er pumpet lufttomme, s\xc3\xa5 elektronerne ikke forstyrres eller spredes p\xc3\xa5 deres f\xc3\xa6rd fra katoden til sk\xc3\xa6rmen. Og som andre ting af glas, knuses de ved tilpas kraftige slag eller p\xc3\xa5virkninger. N\xc3\xa5r et billedr\xc3\xb8r knuses, vil atmosf\xc3\xa6rens tryk presse glassk\xc3\xa5rene indefter med voldsom kraft; r\xc3\xb8ret siges at implodere. De fleste sk\xc3\xa5r vil flyve forbi hinanden, og forts\xc3\xa6tte ud i alle retninger med h\xc3\xb8j fart._NEWLINE_Af samme grund er den glasflade der danner sk\xc3\xa6rmen gjort ekstra tyk \xe2\x80\x93 et billedr\xc3\xb8r der er monteret i et apparat skal have et direkte slag med en hammer eller tilsvarende for at implodere. Skal man derimod f.eks. b\xc3\xa6re et billedr\xc3\xb8r i "l\xc3\xb8s v\xc3\xa6gt", b\xc3\xb8r man b\xc3\xa6re sikkerhedsbriller og et kraftigt halst\xc3\xb8rkl\xc3\xa6de s\xc3\xa5 \xc3\xb8jne og hals (med puls\xc3\xa5rer) er beskyttet hvis r\xc3\xb8ret imploderer._NEWLINE_Som n\xc3\xa6vnt er der en stor sp\xc3\xa6ndingsforskel mellem katoden i bagenden og grafitanoden p\xc3\xa5 r\xc3\xb8rets inderside, typisk 10.000 til 25.000 volt: Skal man servicere et apparat med billedr\xc3\xb8r imens det k\xc3\xb8rer, f.eks. for at justere det, skal man vogte sig for billedr\xc3\xb8rets tilledninger og de delkredsl\xc3\xb8b der danner de forn\xc3\xb8dne sp\xc3\xa6ndinger._NEWLINE_Apparatet bruger almindeligvis et system af kondensatorer til at opbygge og \xc2\xbbopmagasinere\xc2\xab\xc2\xa0disse store sp\xc3\xa6ndinger, og disse kondensatorer t\xc3\xb8mmes ikke n\xc3\xb8dvendigvis s\xc3\xa5 snart der slukkes for apparatet. Man m\xc3\xa5 derfor regne med at der kan v\xc3\xa6re ubehageligt store sp\xc3\xa6ndinger til stede i apparatet flere minutter efter der blev slukket for det.'