b'\n_START_ARTICLE_\nStore bededag\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nBodsdage kaldes i kirken de helligdage, hvis bestemmelse det er at give menigheden s\xc3\xa6rlig lejlighed til bod. S\xc3\xa5ledes udviklede det sig tidlig i oldkirken, i visse henseender med j\xc3\xb8dernes store forsoningsdag som forbillede. Is\xc3\xa6r blev onsdag og fredag ugentlige bodsdage eller "vagtdage", der blev h\xc3\xb8jtideligholdt med faste, og senere indf\xc3\xb8rte man foran p\xc3\xa5ske en sammenh\xc3\xa6ngende bodstid p\xc3\xa5 40 dage (Quadragesima). Bodsdagene var endvidere de 4 qvatemberdage ("tamberdage") og de dage, p\xc3\xa5 hvilke man gik bodsgang. Foruden disse \xc3\xa5rlige, almindelige bodsdage kunne kirkemyndighederne, hver for sit administrative omr\xc3\xa5de, under s\xc3\xa6rlige forhold fasts\xc3\xa6tte ekstraordin\xc3\xa6re bodsdage, fx for at nedbede befrielse for landeplager. _NEWLINE_Reformationen afskaffede bodsdagene, men det varede dog ikke l\xc3\xa6nge, f\xc3\xb8r man i de fleste protestantiske kirker genindf\xc3\xb8rte dem, om end i noget anden form, og under 30-\xc3\xa5rskrigen fik de en fastere ordning. For Danmarks vedkommende forordnedes der s\xc3\xa5ledes ekstraordin\xc3\xa6re bodsdage eller bededage i midten af det 16. \xc3\xa5rhundrede. Christian IVs deltagelse i 30-\xc3\xa5rskrigen gav anledning til, at der desuden, i 1626 og 1631, indf\xc3\xb8rtes en ugentlig bodsdag for k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne og en m\xc3\xa5nedlig bodsdag for menighederne i landsognene.\n_START_SECTION_\nIndf\xc3\xb8relsen af store bededag\n_START_PARAGRAPH_\nEfter at Hans Bagger var blevet biskop over Sj\xc3\xa6lland (1675-1693), fik han i l\xc3\xb8bet af sine to f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r i denne egenskab indf\xc3\xb8rt tre faste- og helligdage i sit stift. Af disse blev den midterste af disse ved kongelig forordning den 27. marts 1686 lovf\xc3\xa6stet som en almindelig "Faste-, Bods- og Bededag" ("store bededag") for hele riget, som afl\xc3\xb8ste de \xc3\xa5rlige, ekstraordin\xc3\xa6re bodsdage og blev fastlagt til fredagen i 4. uge efter p\xc3\xa5ske. Lidt efter lidt forsvandt derefter de ugentlige og m\xc3\xa5nedlige bodsdage, og store bededag stod herefter tilbage som eneste levning af bodsdags-institutionen. _NEWLINE_Store bededag blev indvarslet aftenen f\xc3\xb8r ved stormklokkeringning fra landets kirker. Det var tegn til, at der ikke l\xc3\xa6ngere m\xc3\xa5tte drives handel, og at kroer, bev\xc3\xa6rtninger og lign. skulle lukke, s\xc3\xa5 folk kunne g\xc3\xa5 hjem og hellige sig den forest\xc3\xa5ende bededag og m\xc3\xb8de veludhvilede og \xc3\xa6dru i kirke n\xc3\xa6ste morgen, som forordningen kr\xc3\xa6vede. Derefter skulle befolkningen afholde sig fra arbejde, rejser, leg, spil og al slags "verdslig forf\xc3\xa6ngelighed", indtil dagens kirkelige handlinger \xe2\x80\x93 gudstjeneste, h\xc3\xb8jmesse, tolvpr\xc3\xa6diken og aftensang \xe2\x80\x93 var overst\xc3\xa5et._NEWLINE_Placeringen af store bededag p\xc3\xa5 netop dette tidspunkt k\xc3\xa6des sammen med de s\xc3\xa5kaldte "gangdage", der blev afholdt om for\xc3\xa5ret med hellig procession ud over markerne for at styrke afgr\xc3\xb8dernes v\xc3\xa6kst. Til disse gangdage var knyttet kirkelige ritualer og tekstl\xc3\xa6sninger, og de udgjorde et modstykke til efter\xc3\xa5rets  h\xc3\xb8stfest. Det n\xc3\xa6vnes ogs\xc3\xa5 som bev\xc3\xa6ggrund, at denne placering tillod kongen af holde bededagen sammen med k\xc3\xb8benhavnerne, inden han drog ud p\xc3\xa5 sin \xc3\xa5rlige sommerrejse i landet.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nMed forordningen fra 1686 blev bededagen ogs\xc3\xa5 indf\xc3\xb8rt i Norge. I 1915 blev den flyttet til fredag f\xc3\xb8r Allehelgensdag for endelig i 1950 at blive flyttet til s\xc3\xb8ndag f\xc3\xb8r Allehelgensdag, og den kaldes i dag for bots- og bededag.\n_START_SECTION_\nIsland\n_START_PARAGRAPH_\nI Island var dagen ligeledes blevet indf\xc3\xb8rt i 1686, og her bar den navnet k\xc3\xb3ngsb\xc3\xa6nadagur ("kongsbededag") eller st\xc3\xb3rbe\xc3\xb0udagur. Altinget vedtog dog allerede i 1893 at afskaffe dagen.\n_START_SECTION_\nStruensees rolle\n_START_PARAGRAPH_\nDet er en popul\xc3\xa6r misforst\xc3\xa5else, at det var Christian VII\'s ber\xc3\xb8mte livl\xc3\xa6ge Struensee, der indf\xc3\xb8rte store bededag, men dagen er sm\xc3\xa5 100 \xc3\xa5r \xc3\xa6ldre. N\xc3\xa5r den till\xc3\xa6gges Struensee kan det skyldes, at det var en af de f\xc3\xa5 helligdage, der overlevede helligdagsreformen af 1770, hvor ti af \xc3\xa5rets dengang 22 helligdage blev afskaffet, herunder bl.a. 3. juledag, helligtrekongersdag, kyndelmisse, sankthansdag, og mikkelsdag. Denne reform bliver ofte fejlagtigt tilskrevet Struensee, men var i virkeligheden sat i v\xc3\xa6rk f\xc3\xb8r hans tid ved magten, og blev behandlet uden hans aktive medvirken. Ideen var, at de mange helligdage hindrede rigets fremme og at dagene i stedet skulle bruges til "arbejde og nyttig gerning".\n_START_SECTION_\nTraditioner\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa6rligt to traditioner er knyttet til store bededag og aftenen f\xc3\xb8r._NEWLINE_Mest kendt er skikken med at spise lune hveder store bededagsaften. Baggrunden er, at end ikke bagerne m\xc3\xa5tte arbejde fra solnedgang aftenen f\xc3\xb8r store bededag og hele den f\xc3\xb8lgende dag. Derfor kom de helligdagen i fork\xc3\xb8bet ved at bage ekstra store hvedeknopper dagen f\xc3\xb8r, som folk s\xc3\xa5 kunne k\xc3\xb8be med hjem til at varme og spise dagen efter. Det blev imidlertid hurtigt til, at hvederne blev spist samme aften \xe2\x80\x93 medens de endnu var lune og spr\xc3\xb8de. Skikken kan f\xc3\xb8res tilbage til midten af 1800-tallet, men er sandsynligvis \xc3\xa6ldre._NEWLINE_Den anden tradition, der normalt forbindes med store bededag, er det k\xc3\xb8benhavnske borgerskabs skik med at spadsere p\xc3\xa5 byens volde storebededagsaften. Skikken kan f\xc3\xb8res tilbage til 1700-tallet og siges at v\xc3\xa6re opst\xc3\xa5et p\xc3\xa5 grund af det vellydende klokkespil fra Vor Frue Kirke, der lokkede k\xc3\xb8benhavnerne ud for at spadsere og nyde de nyudsprungne, for\xc3\xa5rsgr\xc3\xb8nne linde\xe2\x80\x93 og kastanjetr\xc3\xa6er. Borgerskabets fork\xc3\xa6rlighed for denne skik var angiveligt medvirkende til, at helligdagsreformkommissionen ikke turde foresl\xc3\xa5 at sl\xc3\xb8jfe store bededag ved helligdagsreformen i 1770, idet enev\xc3\xa6ldens konger var afh\xc3\xa6ngig af borgerskabets velvilje. Klokkespillet blev sat op i 1747 og \xc3\xb8delagt ved engl\xc3\xa6ndernes bombardement i 1807, hvor kirkens spir blev ramt og styrtede ned over hovedbygningen, der udbr\xc3\xa6ndte helt. Efter 1850 blev st\xc3\xb8rstedelen af K\xc3\xb8benhavns volde sl\xc3\xb8jfet og spadsereturene henlagdes til de bevarede dele ved Kastellet og p\xc3\xa5 Christianshavns Vold.'