b'\n_START_ARTICLE_\nSlaget ved Lutter am Barenberg\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nI juli 1626 indledte kong Christian 4. et fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at udman\xc3\xb8vrere Tillys tropper. Danskerne rykkede frem mod Tilly, som belejrede den protestantiske by G\xc3\xb6ttingen. Den 5. august (n.s.) indtog Christian 4. Lutter am Barenberg, hvor han opholdt sig en uge inden, at han fortsatte mod G\xc3\xb6ttingen for at komme til dennes unds\xc3\xa6tning. Derfra blev danskerne tvunget til at tr\xc3\xa6kke sig tilbage til Lutter am Barenberg, og Cristian 4. fandt sig tvungen til at indlede en kamp. Den danske h\xc3\xa6r led af mangel p\xc3\xa5 proviant, og kampviljen havde som f\xc3\xb8lge af dette mindsket. Fra at have haft initiativet var danskerne tr\xc3\xa6ngt, og der var fare for, at soldaterne ville g\xc3\xa5 i panik.\n_START_SECTION_\nSlaget\n_START_PARAGRAPH_\nBegge h\xc3\xa6rstyrker var opstillede med kavaleri p\xc3\xa5 flanken og infanteri i midten. Inden slaget havde det danske krigsr\xc3\xa5d bedt kongen om ikke at gennemf\xc3\xb8re det, men kongen valgte ikke at lytte til denne anmodning._NEWLINE_Om morgenen indtog den danske h\xc3\xa6r fordelagtige stillinger p\xc3\xa5 et h\xc3\xb8jdedrag, som var vel beskyttet bag en b\xc3\xa6k og med besv\xc3\xa6rligt terr\xc3\xa6n til siderne. Kampen indledtes med en artilleriduel, hvor efter Tilly angreb over b\xc3\xa6kken. De angribende tropper blev tr\xc3\xa6ngt tilbage af danskerne. Der efter fulgte en ukontrolleret dansk forf\xc3\xb8lgelse af de flygtende tropper, hvilket indebar, at danskerne forlod deres beskyttede stillinger. Tilly form\xc3\xa5ede at samle sine tropper til et modangreb, hvilket pressede danskerne tilbage til deres oprindelige stillinger. Der fortsatte kampene mellem de danske og kejserlige tropper, og der opstod stor forvirring. De danske stillinger br\xc3\xb8d fuldst\xc3\xa6ndigt sammen. Kong Christian 4. flygtede fra kamppladsen med blot 80 ryttere._NEWLINE_Hvad, der for\xc3\xa5rsagede det danske nederlag, er sv\xc3\xa6rt at vurdere, da den katolske side indledte en intensiv propaganda straks efter slaget. Protestanterne h\xc3\xa6vdede til deres forsvar, at kavaleriet havde trukket sig tilbage ved et uheldigt pas.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8lger\n_START_PARAGRAPH_\nResterne af den danske h\xc3\xa6r trak sig hurtigt tilbage til Holsten mens Tilly besatte alt protestantisk territorium frem til Elben. De kejserlige tropper under Wallensteins ledelse besatte det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r Jylland._NEWLINE_Det, som Christian 4. havde tilstr\xc3\xa6bt med Danmarks deltagelse i krigen, l\xc3\xa5 efter slaget i ruiner. Ved en dansk sejr havde den danske h\xc3\xa6r kunnet forts\xc3\xa6tte efter kongens plan med sigte p\xc3\xa5 at besejre den katolske side. Var det sket, havde den svenske indtr\xc3\xa6den i 30-\xc3\xa5rskrigen ikke fundet sted._NEWLINE_Slaget ved Lutter am Barenberge er ved siden af slagene ved Breitenfeld i 1631 og N\xc3\xb6rdlingen i 1634 et af de mest betydningsfulde under krigen og forandrede Danmarks, Tysklands og Europas historie.'