b'\n_START_ARTICLE_\nTibets historie\n_START_PARAGRAPH_\nTibets historie g\xc3\xa5r tilbage til 600-tallet, og landet oplevede sin storhedstid med det tibetanske imperium mellem ca 600 og 842. Buddismen indf\xc3\xb8rtes i flere omgange mellem 600- og 1100-tallet og har siden pr\xc3\xa6get landets kultur og ledelsesform. Fra og med anden del af 1200-tallet har Tibet v\xc3\xa6ret styret af ulige teokratier, som ofte s\xc3\xb8gte st\xc3\xb8tte hos landets m\xc3\xa6gtige naboer. Under 1700-tallet blev Tibet formelt et protektorat under Qing-dynastiet, men landet erkl\xc3\xa6rede sig selvst\xc3\xa6ndigt i 1913. I 1950 blev Tibet besat af Folkerepublikken Kina, og i 1959 gik landets religi\xc3\xb8se leder Dalai Lama i exil efter et mislykket opr\xc3\xb8r. Siden da har regionens politiske status v\xc3\xa6ret et omstridt sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l, idet adskillige lande har modtaget Dalai Lama som \xc3\xa5ndelig leder for det tibetanske folk. Adskillige organisationer virker rundt om i verden for at st\xc3\xb8tte Tibets ret til selvst\xc3\xa6ndighed.\n_START_SECTION_\nTidlig historie\n_START_PARAGRAPH_\nTibets tidlige historie er uklar p\xc3\xa5 grund af mangel p\xc3\xa5 skriftlige kilder, men formentlig opstod den tibetanske civilisation i Yarlung-dalen (det nuv\xc3\xa6rende Lhoka-pr\xc3\xa6fektur) og forud for buddhismens indf\xc3\xb8relse ud\xc3\xb8vede tibetanerne den shamanistiske religion B\xc3\xb6n. I kinesiske kilder forekommer henvisninger til et konged\xc3\xb8mme, som kaldtes Tubo og var beliggende i det nuv\xc3\xa6rende Tibet._NEWLINE_If\xc3\xb8lge en tradition opstod det tibetanske folk, da en trold og en himmelsk abe forenedes i et \xc3\xa6gteskab ved bjerget Gangpo Ri n\xc3\xa6r nutidens Tsetang. Parret fik seks b\xc3\xb8rn, der gav ophav til det tibetanske folks seks stammer. If\xc3\xb8lge en anden myte skal Nyentri Tsenpo v\xc3\xa6re steget ned fra himmelen i Yarlung-dalen og v\xc3\xa6re blevet anerkendt af befolkningen som den f\xc3\xb8rste konge af Yarlung-dynastiet, som siden regerede Tibet frem til 842.\n_START_SECTION_\nTibets samling og buddhismens indf\xc3\xb8relse\n_START_PARAGRAPH_\nI 600-tallet forenedes Tibet for f\xc3\xb8rste gang under kong Songts\xc3\xa4n Gampo, som grundlagde det tibetanske imperium og f\xc3\xb8rte et antal fremgangsrige krige mod Tibets naboer. For at bef\xc3\xa6ste en fredsaftale med Tang-dynastiets Kina kr\xc3\xa6vede Songts\xc3\xa4n Gampo, at Tang-hoffet skulle lade ham gifte sig med en kinesisk prinsesse, og omkring \xc3\xa5r 640 giftede sig han sig da ogs\xc3\xa5 med Prinsesse Wencheng. B\xc3\xa5de Wen Cheng og kongens anden hustru Bhrikuti Devi, som stammede fra det senere Nepal, var begge buddhister og bragte troen med sig til Tibet._NEWLINE_Under kong Thrisong Detsen grundlagdes det f\xc3\xb8rste kloster Samye omkring \xc3\xa5r 775 og indledte derved en intensiv periode med overs\xc3\xa6ttelser af buddhistiske skrifter til tibetansk, hvilket gav ophav til den \xc3\xa6ldste skole inden for den tibetanske buddhisme, Nyingma. Denne periode betegnes ofte som den "f\xc3\xb8rste spredning" af buddhismen i Tibet._NEWLINE_Det tibetanske imperium udstraktes efterh\xc3\xa5nden til hele det omr\xc3\xa5de, som i dag udg\xc3\xb8r Gansu, samt dele af Sichuan og Yunnan. Man tvang ogs\xc3\xa5 Tang-dynastiet til at betale tribut til Tibet, og da denne udeblev \xc3\xa5r 763, plyndrede tibetanerne hovedstaden Chang\'an, mens den kinesiske kejser m\xc3\xa5tte flygte.\n_START_SECTION_\nDet f\xc3\xb8rste imperiums sammenbrud og buddhismens "anden spredning"\n_START_PARAGRAPH_\nFremgangen for den tibetanske buddhisme blev brudt under kong Langdarma (regerede 838-841), som forfulgte buddhismen og i stedet st\xc3\xb8ttede den traditionelle b\xc3\xb6n-religion. Kort efter Langdarmas d\xc3\xb8d faldt det tibetanske imperium sammen, og landets naboer begyndte at genvinde de omr\xc3\xa5der, som de tidligere havde mistet til Tibet. I 1000-\xc3\xa5rene indledtes et politiskt sammenbrud, og Tibet blev opdelt mellem forskellige klanstyrede klosternetv\xc3\xa6rk._NEWLINE_1000-tallet bragte tillige en ren\xc3\xa6ssance for buddhismen \xe2\x80\x93 buddhismens "anden spredning" \xe2\x80\x93 under indflydelse n\xc3\xa6sten udelukkende fra Indien. Under denne etableredes buddhismen i hele Tibet. Fra Bengalen i Indien til Tibet kom i 1024 blandt andre Atisha, som er den, som f\xc3\xb8rst og fremmest blev forbundet med kadam-l\xc3\xa6rens opkomst. Lige som andre mahayana-l\xc3\xa6rere lagde han stor v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5, at l\xc3\xa6ren skulle overbringes direkte fra mester til elev. Flere tibetanere studerede tantrisk yogis i Indien og bragte tekster og yogal\xc3\xa6reb\xc3\xb8ger med hjem til Tibet. Flere skoler med magiske og mystiske indslag opstod under udveksling med Indien, heraf var den mest betydningsfulde Kagy\xc3\xbc-skolen.\n_START_SECTION_\nTeokratiets fremv\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nSakya-skolen havde en stor betydning under Yuan-dynastiet, da Kublai Khan udpegede Sakya-abboten Drog\xc3\xb6n Ch\xc3\xb6gyal Phagpa til vicekonge over Tibet. Hans efterf\xc3\xb8lgere styrede derefter Tibet i de 75 \xc3\xa5r, som dynastiet varede, og dette indebar begyndelsen til fremv\xc3\xa6ksten af et teokratisk styre i Tibet. Efter mongolv\xc3\xa6ldets fald i 1368 mistede Sakya sin magtposition i Tibet, men selve den sekul\xc3\xa6re og religi\xc3\xb8se magt fortsatte med at v\xc3\xa6re sammenflettede i Tibet, hvilket s\xc3\xa6dvanligvis betegnes ch\xc3\xb6si zungdrel p\xc3\xa5 tibetansk._NEWLINE_Under Ming-dynastiet ud\xc3\xb8vede Kina ingen overh\xc3\xb8jhed over Tibet. Ming-kejserne gav forskellige kejserlige titler til de tibetanske herskere og lamaer, i s\xc3\xa6rdeleshed fra Karma-Kagy\xc3\xbc-skolen, men kejserhoffet ud\xc3\xb8vede ingen suver\xc3\xa6nitet over Tibets indre eller ydre politik. Eksempelvis udn\xc3\xa6vnte Yongle-kejseren den femte Karmapa til "kejserlig l\xc3\xa6rer" (guoshi \xe5\x9c\x8b\xe5\xb8\xab) 1406. Denne st\xc3\xb8tte oph\xc3\xb8rte dog under Jiajing-kejserens regering, da mongolerne begyndte at dominere Amdo-regionen, og den mongolske fyrste Altan Khan begyndte at angribe den kinesiske gr\xc3\xa6nse._NEWLINE_I 1400-tallet grundlagde religionsreformatoren Tsongkhapa den strenge Gelug-skole inden for den tibetanske buddhisme, hvilket voksede til at blive den dominerende skole i Tibet og fortr\xc3\xa6ngte Karna-Kagy\xc3\xbc. Under tiden frem til 1400-tallet havde Lhasas prominens vokset efter at tre store gelugpa-klostre var blevet bygget der: Sera-klosteret, Drepung-klosteret og Ganden-klosteret. Den religi\xc3\xb8se indretnings videnskabelige fremskridt og politiske kundskab bidrog til atter at g\xc3\xb8re Lhasa til en vigtig by. I 1500-tallet grundlagdes Dalai Lama-traditionen, da Sonam Gyatso overbeviste Altan Khan til at g\xc3\xa5 over til gelug-skolen._NEWLINE_Den femte Dalai Lama, Lobsang Gyatso, erobrede Tibet 1640 og flyttede sit administrative center fra Trashilh\xc3\xbcnpo til Lhasa, da dette var blevet Tibets religi\xc3\xb8se og politiske centrum, og 1645 begyndte opf\xc3\xb8relsen af Potalapaladset. En ny magtfaktor opstod i Tibets n\xc3\xa6romr\xc3\xa5de 1644, da Qing-dynastiet erobrede det egentlige Kina og 1653 bes\xc3\xb8gte Dalai Lama Peking for at m\xc3\xb8de Shunzhi-kejseren personligt.\n_START_SECTION_\nTibet under Qing-v\xc3\xa6ldet\n_START_PARAGRAPH_\n1717 invaderede de vestmongolske dzungarer Tibet og myrdede en pr\xc3\xa6tendent p\xc3\xa5 Dalai Lamas trone, som da hidtil havde hersket i Lhasa. Dette ledte til, at Kangxi-kejseren startede en milit\xc3\xa6rekspedition mod dzungarerne, som dog mislykkedes. F\xc3\xb8rst 1720 kunne Qing-imperiet fordrive dzungarerne, og Kelzang Gyatso kunne nu bestige tronen i Potalapaladset som den syvende Dalai Lama._NEWLINE_1727 erkl\xc3\xa6rede Kangxi-kejseren Tibet for et protektorat under Qing-imperiet og installerede to statholdere (amban), som ledte de udenlandske og milit\xc3\xa6re anliggender, mens ledelsen af civile og religi\xc3\xb8se sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l blev overladt den tibetanske regering. Dele af Kham annekteredes og blev indlemmet i Sichuan-provinsen samtidig med, at Amdo blev styret som et specielt protektorat under en kejserlig statholder i Xining._NEWLINE_Under Qing-dynastiet var Tibet l\xc3\xa6nge afsp\xc3\xa6rret for udl\xc3\xa6ndinge, som regelm\xc3\xa6ssigt udvistes af landet. Blandt de, som havde held til at komme ind i landet, var den katolske mission\xc3\xa6r \xc3\x89variste R\xc3\xa9gis Huc, som opholdt sig der i 1846 sammen med en mission\xc3\xa6rkollega._NEWLINE_1903\xe2\x80\x931904 invaderedes Tibet af en britisk ekspedition ledet af Francis Younghusband med 3.000 soldater og 7.000 b\xc3\xa6rere (sherpaer), som n\xc3\xa5ede Lhasa efter h\xc3\xa5rde kampe. Fra britisk side h\xc3\xa6vdedes det, at et af motiverne til ekspeditionen var at komme Rusland i fork\xc3\xb8bet, der blev p\xc3\xa5st\xc3\xa5et at ville annektere Tibet. Da ekspeditionen n\xc3\xa5ede Lhasa, var den trettende Dalai Lama allerede flygtet til Mongoliet. Den britiske ekspedition blev tvunget til tilbagetog i september 1904 inden den forest\xc3\xa5ende vinter. Qing-hoffet i Peking n\xc3\xa6gtede imidlertid at acceptere en for briterne yderst fordelagtig aftale, der skulle give briterne ret til kontrol over telegraf- og mineralrettigheder med mere, som briterne med v\xc3\xa5bentrusler havde tiltvunget sig i Lhasa._NEWLINE_I en aftale mellem Kina og Storbritannien 1906 lovede Storbritannien ikke at annektere tibetansk territorium eller blande sig i administrationen af Tibet. Dermed anerkendte Storbritannien ogs\xc3\xa5, at den aftale, som var blevet undertegnet i Lhasa i 1904, ikke var gyldig. Det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r anerkendte Storbritannien Kinas overh\xc3\xb8jhed (suzerain rights) i Tibet i en aftale med Rusland._NEWLINE_Xinhai-revolutionen 1911\xe2\x80\x9312 tvang enkekejserinden Longyu til at afst\xc3\xa5 regeringsmagten i sin mindre\xc3\xa5rige s\xc3\xb8ns navn, den 8-\xc3\xa5rige kejser Puyi, og Republikken Kina dannedes. Den nye regering under Yuan Shi-kai h\xc3\xa6vdede, at Republikken Kina havde overtaget den afsatte kejsers og hans regerings overh\xc3\xb8jhed i Tibet, men p\xc3\xa5 grund af Kinas indre splittelse kunne Peking ikke mere ud\xc3\xb8ve nogen politisk magt i Tibet, og landet blev i praksis atter selvst\xc3\xa6ndigt i 1913.\n_START_SECTION_\nDet selvst\xc3\xa6ndige Tibet 1913\xe2\x80\x931951\n_START_PARAGRAPH_\nTibet var i perioden 1912\xe2\x80\x931951 et frit og selvst\xc3\xa6ndigt land. I 1913\xe2\x80\x931914 blev indg\xc3\xa5et en aftale mellem Republikken Kina, Tibet og Storbritannien i den indiske by Simla, som dog aldrig ratificeredes af Kina. En gensidig anerkendelse mellem Mongoliet, som ligeledes havde skaffet sig selvst\xc3\xa6ndighed, og Tibet undertegnedes ved en aftale i 1913._NEWLINE_Fra slutningen af 1800-tallet frem til 1935 ledte den svenske opdagelsesrejsende Sven Hedin flere \xc3\xa5rslange ekspeditioner i Tibet. Det resulterede blandt andet i kort over store dele af Tibet, flere b\xc3\xb8ger og et stort antal bind fyldte med videnskabelig dokumentation._NEWLINE_1940 tilsattes den fjortende reinkarnation af Dalai Lama, da han var blot fire \xc3\xa5r gammel. 2. verdenskrig og Den kinesiske borgerkrig bidrog til, at Tibet var isoleret i 1930- og 1940-erne. Landet blev ikke medlem af Folkeforbundet men foretrak at st\xc3\xb8tte sig til bilaterale aftaler med hvert enkelt land. Vesterl\xc3\xa6ndinge var i lang tid forbudt at bes\xc3\xb8ge Lhasa._NEWLINE_I juni 1950 ledte udviklingen til, at en repr\xc3\xa6sentant for den britiske regering m\xc3\xa5tte svare p\xc3\xa5 et sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l i underhuset om hvorledes, den britiske regering s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Tibets status. Svaret blev, at den britiske regering "altid havde v\xc3\xa6ret beredt at anerkende Kinas overh\xc3\xb8jhed i Tibet under foruds\xc3\xa6tning af, at Tibet betragtedes som autonomt"  _NEWLINE_I en rapport publiceret 1960 af The International Commission of Jurists var konklusionen, at Tibet 1913\xe2\x80\x931950 havde en alment accepteret status som en selvst\xc3\xa6ndig stat i henhold til internationel ret. Den indflydelse, som Kina havde haft i Tibet, betragtede kommissionen n\xc3\xa6rmest som rent symbolsk.\n_START_SECTION_\nDe f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nDen 7. oktober 1950 omringede tropper fra "Folkets befrielsesarm\xc3\xa9" Tibet for at okkupere regionen til fordel for den da nyoprettede "folkerepublik" Kina. Den tibetanske regering fors\xc3\xb8gte forg\xc3\xa6ves at bede FN om intervention, men da dette mislykkedes, sendte Dalai Lama en delegation til Peking, som ledtes af Ngab\xc3\xb6 Ngawang Jigme og bestod af Dzasak Khemey Sonam Wangdi, Khentrung Thuptan, Tenthar, Khenchung Thuptan Lekmuun Rimshi og Samposey Tenzin Thondup. Den kinesiske delegation bestod af Li Weihan, Zhang Jingwu, Zhang Guohua og Sun Zhiyuan. De to delegationer underskrev en overenskomst i sytten punkter den 23. maj 1951, der gav Tibet vidtg\xc3\xa5ende indre autonomi inden for Folkerepublikken Kina._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r gik ganske roligt, og Dalai Lama opretholdt gode forbindelser med Kinas centralregering og Mao Zedong, men 1955-1959 forv\xc3\xa6rredes relationerne betydeligt. Kollektiviseringen af jordbruget i det \xc3\xb8vrige Kina ramte de tibetanske minoriteter i Sichuan, Gansu og Qinghai h\xc3\xa5rdt. "Det store spring fremad" forringede situationen yderligere og flygtinge fra disse omr\xc3\xa5der str\xc3\xb8mmede ind i Tibet og destabiliserede regionen. Relationerne mellem den lokale tibetanske regering og de kinesiske myndigheder forv\xc3\xa6rredes dermed afg\xc3\xb8rende. Selv USA begyndte at blande sig i Tibets forhold og hjalp CIA til at udruste tibetanske opr\xc3\xb8rere, hvilket k\xc3\xb8lnede relationerne mellem USA og Kina yderligere.\n_START_SECTION_\nOpr\xc3\xb8ret 1959\n_START_PARAGRAPH_\nI marts 1959 spredtes et rygte i Lhasa om, at kineserne havde planlagt at kidnappe Dalai Lama. Tibetanerne fors\xc3\xb8gte at beskytte Dalai Lama ved i flere dage at okkupere Norbulingka, Dalai Lamas sommerpalads, der dengang l\xc3\xa5 lige uden for Lhasas centrum. De vilde protester uden for Norbulinka ledte til, at samarbejdet mellem Dalai Lama og okkupationsmagten faldt sammen. Dalai Lama flygtede fra Lhasa til fods om natten den 10. marts 1959. Han tog til Indien og oprettede i Dharamsala, den centrale tibetanske administration og et eksilsamfund. If\xc3\xb8lge den kinesiske regering var opr\xc3\xb8rets i 1959 iv\xc3\xa6rksat de tidligere store jordejere i Tibet, som havde mistet jord og magt. Nogle dage efter flugten begyndte kampe mellem kommunisterne og tibetanerne, hvilket resulterede i, at 10.000\xe2\x80\x9315.000 tibetanere d\xc3\xb8de. Dalai Lama begyndte fra Indien at arbejde for at genvinde et selvst\xc3\xa6ndigt Tibet. Panchen Lama forblev i Kina men blev f\xc3\xa6ngslet efter at have skrevet et protestbrev til den kinesiske regering. I 1965 omdannedes Tibet til en "autonom region" i Folkerepublikken Kina.\n_START_SECTION_\nKulturrevolutionen\n_START_PARAGRAPH_\nI august 1966 br\xc3\xb8d kulturrevolutionen ud i Kina og R\xc3\xb8de garde oprettedes ogs\xc3\xa5 i Tibet, hvor der snart dannedes forskellige lokale fraktioner. "Rebellerne" organiserede sig i en fraktion, som kaldtes "Gyenlog" efter det tibetanske ord for "revolte" (\xe0\xbd\x82\xe0\xbe\xb1\xe0\xbd\xba\xe0\xbd\x93\xe0\xbc\x8b\xe0\xbd\xa3\xe0\xbd\xbc\xe0\xbd\x82\xe0\xbc\x8b; wylie: gyen-log), mens repr\xc3\xa6sentanter fra den lokale partielite skabte "Nyamdrel"-fraktionen efter det tibetanske ord for "alliance" (\xe0\xbd\x98\xe0\xbd\x89\xe0\xbd\x98\xe0\xbc\x8b\xe0\xbd\xa6\xe0\xbe\xa6\xe0\xbe\xb2\xe0\xbd\xba\xe0\xbd\xa3\xe0\xbc\x8b; wylie: mnyam-sbrel). Gyenlog fik st\xc3\xb8tte af den regionale \xc3\xb8verstbefalende for den fjerde feltarm\xc3\xa9, Zeng Yongya, som havde st\xc3\xa6rke b\xc3\xa5nd til Lin Biao, mens Nyamdrel fik st\xc3\xb8tte fra Ren Rong, som var politisk kommiss\xc3\xa6r i regionen. Han-kinesere og tibetanere fandtes repr\xc3\xa6senterede i begge fraktioner, men hankineserne havde monopol p\xc3\xa5 alle ledende stillinger._NEWLINE_H\xc3\xa5rde stridigheder br\xc3\xb8d ud mellem de to fraktioner, som begge h\xc3\xa6vdede at repr\xc3\xa6sentere Mao Zedong, og omkring 1968 r\xc3\xa5dede der i praksis borgerkrig i Tibet, og den regionale partiafdeling var oph\xc3\xb8rt att fungere. 1968 fremstod Zeng Yongya som midlertidig sejrherre i magtkampen og udr\xc3\xa5bte sig til formand for den revolution\xc3\xa6re kommit\xc3\xa9 i Tibet, som nu hvade afl\xc3\xb8st b\xc3\xa5de den civile regering og kommunistpartiet. Striderne mellem de to fraktioner fortsatte dog, hvilket blandt andet gav ophav til en blodig h\xc3\xa6ndelse i Nyemo i juni 1969, da tilh\xc3\xa6ngere af Gyenlog-fraktionen slagtede virkelige og formodede tilh\xc3\xa6ngere af Nyamdrel under religi\xc3\xb8se former. I forl\xc3\xa6ngelse af Lin Biaos sv\xc3\xa6kkede stilling afsattes Zeng af sin rival Ren Rong, som nu blev udn\xc3\xa6vnt b\xc3\xa5de til partisekret\xc3\xa6r i det genoprettede regionale kommunistparti og til formand i den autonome region. Ren havde endog held til at beholde sin stilling efter Maos d\xc3\xb8d 1976, hvilket bidrog til at forsinke reformpolitikens indf\xc3\xb8relse i Tibet med flere \xc3\xa5r._NEWLINE_Under hele kulturrevolutionen udsattes den tibetanske kultur for \xc3\xb8del\xc3\xa6ggelse, og under \xc3\xa5rene 1966-1976 skal mere end 6.000 klostre v\xc3\xa6re \xc3\xb8delagte i Tibet. Et stort antal sekul\xc3\xa6re og religi\xc3\xb8se ledere udsattes for thamzing (\xe0\xbd\xa0\xe0\xbd\x90\xe0\xbd\x96\xe0\xbc\x8b\xe0\xbd\xa0\xe0\xbd\x9b\xe0\xbd\xb2\xe0\xbd\x84\xe0\xbc\x8b; wylie: \xca\xbcthab-\xca\xbcdzing), en slags politiske kampsessioner som undertiden udartede i voldsomheder. En anden konsekvens af kulturrevolutionen i Tibet var, at en gruppe politisk radikale etnisk tibetanske partikadrer, som Ragdi og Pasang, fik held til at skabe sig en relativ magtstilling under kulturrevolution. Til forskel fra mange andre grupper, som tjente p\xc3\xa5 kulturrevolutionen, lykkedes disse kadrer beholde sin stilling i partiapparatet efter Firebandens fald, og de fremstod siden som en vigtig opposition mod reformpolitiken\n_START_SECTION_\nTibet under reform\xc3\xa5rene\n_START_PARAGRAPH_\nI 1976 d\xc3\xb8de Mao Zedong, og undertrykkelsen af den tibetanske kultur lindredes. I 1980-erne lovede den nye leder Hu Yaobang, at samtlige lamaer i eksil skulle kunne vende tilbage til Tibet, hvor p\xc3\xa5 Dalai Lama sendte en gruppe til Tibet, som blev modtaget entusiastisk af lokalbefolkningen. Panchen Lama blev frigivet fra f\xc3\xa6ngslet, og 1980 fik Tibet \xc3\xb8get religionsfrihed. I maj 1984 skete dog en kurs\xc3\xa6ndring, og partisekret\xc3\xa6ren Yin Fatang erkl\xc3\xa6rede, at Dalai Lamas eventuelle tilbagekomst ikke var \xc3\xb8nsket s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge, denne ikke "medgav sine fejltagelser"._NEWLINE_I \xc3\xa5rene 1984-85 \xc3\xb8gede den han-kinesiske indvandring til Tibet markant efter, at den kinesiske regering var sl\xc3\xa5et ind p\xc3\xa5 den "\xc3\xa5bne d\xc3\xb8rs" politik. Den 27. september 1987 gik munke og nonner ud i \xc3\xa5ben protest mod regeringen i Peking, og flere \xc3\xa5bne protester fulgte de n\xc3\xa6rmeste \xc3\xa5r, hvilket atter vakte omverdenens interesse for regionen. Opl\xc3\xb8bene ledte til, at den dav\xc3\xa6rende partisekret\xc3\xa6r Wu Jinghua afskediges og erstattedes med den mere h\xc3\xa5rdh\xc3\xa6ndede Hu Jintao, som indf\xc3\xb8rte undtagelsestilstand, da nye uroligheder br\xc3\xb8d ud efter Panchen Lama pludselige d\xc3\xb8d i januar 1989. 1989 fik ogs\xc3\xa5 Dalai Lama tildelt Nobels fredspris for sine tiltag for en ikke-voldelig l\xc3\xb8sning p\xc3\xa5 Tibet-konflikten, men de tibetansk-kinesiske led et h\xc3\xa5rdt tilbageslag, da den tiende Panchen Lama d\xc3\xb8de samme \xc3\xa5r._NEWLINE_1995 anerkendte Dalai Lama en 6-\xc3\xa5rig dreng som den nye Panchen Lama, kort efter f\xc3\xa6ngsledes drengen og hans familie et ukendt sted. Samtidigt anerkendte den kinesiske regering en anden dreng som ny Panchen Lama_NEWLINE_2006 \xc3\xa5bnedes Qingzang-jernbanen mellem Golmud og Lhasa, hvilket skabte bedre kommunikation mellem Tibet og Kina. 2007 fik Dalai Lama USAs h\xc3\xb8jeste udm\xc3\xa6rkelse, hvilket Kinas regering protesterede imod.\n_START_SECTION_\nVurdering af det kinesiske styre\n_START_PARAGRAPH_\nOkkupationen af Tibet har kostet hundrede tusinder af tibetanere deres liv. Antallet af ofre i Tibet er sv\xc3\xa6re at bed\xc3\xb8mme. Den tibetanske eksilregering angav 1984 1.200.000 d\xc3\xb8de, det vil sige 25\xc2\xa0% af landets befolkning, hvilket kan v\xc3\xa6re overvurderet. P\xc3\xa5 den anden side viser de officielle folket\xc3\xa6llinger fra 1953 og 1964, at folkem\xc3\xa6ngden mindskedes fra 2,8 til 2,4 milioner. _NEWLINE_Tibetsp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let og st\xc3\xb8tten til eksilregeringen og tibetanske befrielsesorganisationer ans\xc3\xa5s af CIA at indg\xc3\xa5 i den antikommunistiske virksomhed P\xc3\xa5 grund af Tibets geografiske isolering og at Tibet-sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let blev en del af det kolde krig, findes der p\xc3\xa5 mange omr\xc3\xa5der mange helt modstridende oplysninger om hvad, som egentlig skete i Tibet i 1950-erne. Antagelig sendte CIA frem til Nixons bes\xc3\xb8g i Kina i begyndelsen af 1970\'erne systematisk agenter ind for at st\xc3\xb8tte en tibetansk modstand mod kommunismen. _NEWLINE_Dalai Lama selv stiller sig nu udenfor den politiske skala: \xe2\x80\x9dI\'m not anti-communist or anti-Chinese, I want to develop peaceful relations with the Chinese. We should get over the unpleasant past.\xe2\x80\x9d, men har lovet p\xc3\xa5 den tibetanske eksilregeringens hjemmeside at aldrig blive genf\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 et territorium kontrolleret af Folkerepublikken Kina._NEWLINE_Den kinesiske regerings kontrol over regionen ses af tibetanerne som sammenv\xc3\xa6vet med kr\xc3\xa6nkninger af de mennesklige og demokratiske rettigheder og f\xc3\xb8lges internationalt. Racistisk diskriminering af tibetanere behandledes ved FN:s Verdenskonference mod racisme 2001 . Amnesty International har kontinuerlig overv\xc3\xa5gning af situationen i landet. For eksempel i \xc3\xa5rsrapporten fra 2005 angiver organisationen, at der i den autonome region Tibet under Kinas styre er f\xc3\xa6ngslet over 100 personer, som Amnesty kvalificerer som samvittighedsfanger. Ogs\xc3\xa5 Human Rights Watch f\xc3\xb8lger regelm\xc3\xa6ssigt med og rapporterer om situationen i Tibet med overgrebene mod den tibetanske befolkning. \xc3\x85rsrapporten fra 2006 omtaler situationen i Tibet.'