b'\n_START_ARTICLE_\nOsmussaar\n_START_PARAGRAPH_\nOsmussaar (svensk Odensholm) er en \xc3\xb8 ligger 7,5\xc2\xa0km uden for fastlandet i den Finske Bugt i det nordvestlige Estland. \xc3\x98en er cirka 5 lang og 1,5\xc2\xa0km bred og har et areal p\xc3\xa5 4,69\xc2\xa0km\xc2\xb2. Den tilh\xc3\xb8rer Nuck\xc3\xb6 kommune. Oprindeligt var \xc3\xb8en opdelt i tre, men voksede sammen som f\xc3\xb8lge af landh\xc3\xa6vning.\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nOsmussaar har navnet efter den nordiske gud Odin, som if\xc3\xb8lge sagnet skal v\xc3\xa6re begravet p\xc3\xa5 \xc3\xb8en.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98en n\xc3\xa6vnes f\xc3\xb8rste gang i skriftlige kilder omtrent 1250. \xc3\x98en er ikke n\xc3\xa6vnt i Estlandslisten i Kong Valdemars Jordebog. \xc3\x98en havde tidligere en svensk befolkning, der f\xc3\xb8rste gang omtales omkring 1250, men sandsynligvis har v\xc3\xa6ret bosat langt tidligere, da mange omkringliggende svenske bos\xc3\xa6ttelsesomr\xc3\xa5der stammer fra tidlig jernalder eller tidligere. Indbyggertallet l\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge omkring 70 personer, men voksede i midten af 1930-erne til 125 personer, hvoraf 119 var estlandssvenskere. De svenske familier hed Brus, Greis, Nibondas, Marks, Erkas, Nig\xc3\xa5rds og Stavas. Man ern\xc3\xa6rede sig ved fiskeri og s\xc3\xa6ljagt, en del landbrug fandt sted, og i \xc3\xa6ldre tider levede man som p\xc3\xa5 mange andre steder af vragplyndring. Skat blev betalt til godset Nyhovet ved Haapsalu. De svenske \xc3\xb8boere blev evakuerede den 12. juni 1940, da Sovjetunionen p\xc3\xa5begyndte en bef\xc3\xa6stning af \xc3\xb8en. Siden 2001 er der igen en fastboende familie p\xc3\xa5 \xc3\xb8en . I dag findes der kun een bofast familie af blandet svensk-estisk herkomst p\xc3\xa5 \xc3\xb8en.\n_START_SECTION_\nhistoriske bygninger\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 Osmussaar fandtes et kapel i kalksten, samt en fyr siden 1765 og en skole. "Jesu kapell" blev opf\xc3\xb8rdt i 1765 og er nu kun en ruin. Dets m\xc3\xa5l var 12 meter x 7 meter, med et 5 meter h\xc3\xb8jt t\xc3\xa5rn. Efter Estlands selvst\xc3\xa6ndighed har en vis istands\xc3\xa6ttelse af kirkeg\xc3\xa5rden fundet sted, og en mindre klokkestapel er blevet rejst. Et bevaringsprojekt for kapelruinen p\xc3\xa5begyndtes i 2007 i form af talkoarbejde (estisk udtryk for frivilligt arbejde) hvilket samordnes af Osmussaares bylav.\n_START_SECTION_\nSvensk kunstnerbes\xc3\xb8g\n_START_PARAGRAPH_\nDen svenske forfatter Albert Engstr\xc3\xb6m bes\xc3\xb8gte \xc3\xb8en i sommeren 1905 sammen med kunstnerne Anders Zorn og Akseli Gallen-Kallela. De kom via Helsingfors med kutteren Mejt. Rejseberettelsen med billeder offentliggjorde Engstr\xc3\xb6m i avisen Strix, nummer 33 og 34 for 1905 og senere i 1925 i "Mitt liv och leverne". I sin bog om Zorn (1928) bruger Engstr\xc3\xb6m yderligere megen spalteplads til beskrivelse af sin\xc3\xa6 oplevelser, som gjorde et stort indtryk. Ogs\xc3\xa5 Zorn var lyrisk over rejsen i Estlands svenskbygder og skrev, at Osmussaar var det "intressantaste vi sett och v\xc3\xa4l v\xc3\xa4rt resan ensamt".\n_START_SECTION_\nNaturreservat\n_START_PARAGRAPH_\nI dag er Osmussaar et naturreservat.'