b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska eller h\xc3\xb8j-islandsk er et kunstsprog skabt af belgieren Jozef Braekmans ved at fors\xc3\xb8ge at fjerne alle l\xc3\xa5neord fra moderne islandsk og i stedet erstatte dem med neologismer, alts\xc3\xa5 nydannede ord._NEWLINE_Folkene bag h\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska fors\xc3\xb8ger at skabe et ultrapuristisk, metaforisk og arkaisk islandsk. M\xc3\xa5let er at lave en slags symbolsk tilflugt for de isl\xc3\xa6ndere, som ikke bryder sig om, at moderne islandsk har optaget en m\xc3\xa6ngde fremmedord, og som vil tale et islandsk som lyder s\xc3\xa5 middelalderligt og rent som muligt._NEWLINE_H\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska er i essens et projekt drevet af en lille gruppe ildsj\xc3\xa6le og har ingen officiel status eller st\xc3\xb8rre udbredelse i Island, men det har dog opn\xc3\xa5et en del opm\xc3\xa6rksomhed i de islandske medier, s\xc3\xa6rligt i s\xc3\xa5danne som besk\xc3\xa6ftiger sig med sprog.\n_START_SECTION_\nNavn og symbolik\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet h\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska blev dannet efter h\xc3\xb8gnorsk, "h\xc3\xb8jnorsk", der er en konservativ form af nynorsk, idet andetleddet fr\xc3\xb3nska stammer fra fr\xc3\xb3n \xe2\x80\x93 et poetisk navn for Island, der forekommer i Snorres Edda som en betegnelse for "jorden". Jozef Braekmans anvendte f\xc3\xb8rst navnet offentligt d. 23. november 2003 p\xc3\xa5 nyhedsgruppen is.islenska; indtil da havde han i stedet omtalt sit projekt som bare fr\xc3\xb3nska eller "hyper-islandsk"._NEWLINE_Braekmans har skabt en masse symbolik omkring sproget, som det ofte er tilf\xc3\xa6ldet med kunstsprog. De prim\xc3\xa6re symboler er livskraftens armerede \xc3\xa6g (Brynfj\xc3\xb6regg), det ubesmittede bjergbarn (hi\xc3\xb0 slettulausa fjallbarn) , Thorslandsflaget (\xc3\x9e\xc3\xb3rfr\xc3\xb3nsv\xc3\xa9) og neologismedigterhatten (n\xc3\xbdyr\xc3\xb0ask\xc3\xa1ldsh\xc3\xbafa)._NEWLINE_"Brynje\xc3\xa6gget" symboliserer beskyttelsen af det islandske sprog udefra og henviser til et kendt motiv fra islandske eventyr, hvor man kan besejre trolde, k\xc3\xa6mper og deslige ved at finde deres "livs-\xc3\xa6g" (fj\xc3\xb6regg) og kaste det mod dem, s\xc3\xa5 det rammer dem i hovedet. Bjergbarnet henviser til "Fjeldkonen", en personifikation af det islandske folk. Thorslandsflaget er et alternativt islandsk flag med de samme tre farver, blot opsat i en stiliseret thorshammer i stedet for et kristent kors. Neologismedigterhatten er et symbol p\xc3\xa5 den kreativitet, hvorved det islandske sprog skal v\xc3\xa6rges mod indflydelse fra fremmede sprog.\n_START_SECTION_\nHistorisk forl\xc3\xb8b\n_START_PARAGRAPH_\nProjektets grundl\xc3\xa6gger er Jozef Braekmans from Lier i Belgien, der i h\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska-sammenh\xc3\xa6ng ogs\xc3\xa5 g\xc3\xa5r under aliasset "Timbur-Helgi Hermannsson". Han begyndte h\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska som et enmandsprojekt i 1992 ved at kreere "indf\xc3\xb8dte" islandske neologismer som erstatning for de tillempede l\xc3\xa5neord, der er blevet en integreret del af det islandske sprog og for hvilke der ikke gaves nogen rent islandske erstatninger. I 1998 begyndte han at bruge internettet og is\xc3\xa6r usenet til at udbrede kendskabet til sit arbejde, og i 2000 oprettede han hjemmesiden N\xc3\xbdyr\xc3\xb0asmi\xc3\xb0ja M\xc3\xa1l\xc3\xbevottah\xc3\xbas (neologismesmedjen "Sprogrenseriet"). Af frygt for, at ingen af hans neologismer skulle vinde indpas hos den generelle befolkning, bestemte han sig for at lave en mindre stringent version af h\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska, hvor et minimum af fremmed indflydelse kunne accepteres, som lanceredes under navnet \'Mi\xc3\xb0st\xc3\xb6\xc3\xb0 H\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska Tungum\xc3\xa1lsins\', dvs. "H\xc3\xb8jislandsk sprogcenter" (2005). Timbur-Helgi havde p\xc3\xa5 dette tidspunkt gjort sig selv og sit livsv\xc3\xa6rk ret upopul\xc3\xa6re p\xc3\xa5 nyhedsgruppen is.islenska, og han overlod derfor projektet til sin efterf\xc3\xb8lger P\xc3\xa9tur \xc3\x9eorsteinsson \xe2\x80\x93 isl\xc3\xa6nding og fungerende pr\xc3\xa6st i \xc3\x93h\xc3\xa1\xc3\xb0i S\xc3\xb6fnu\xc3\xb0urinn (Det uafh\xc3\xa6ngige sogn) i Reykjav\xc3\xadk \xe2\x80\x93 og et par andre n\xc3\xbdyr\xc3\xb0ask\xc3\xa1ld (neologismedigtere). P\xc3\xa9tur \xc3\x9eorsteinsson er bev\xc3\xa6gelsens nuv\xc3\xa6rende leder._NEWLINE_Projektet har i den seneste tid opn\xc3\xa5et en vis, mindre medied\xc3\xa6kning i Island \xe2\x80\x94 is\xc3\xa6r ved at flere af dets neologismeforslag er blevet taget op af et islandsk radioprogram om sprog. Det er dog kun en lille skare, der videref\xc3\xb8rer Braekmans arbejde, og den stedlige sprogvidenskab har indtil videre ikke publiceret om emnet.\n_START_SECTION_\nUltrapurisme\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa1fr\xc3\xb3nska betoner is\xc3\xa6r \xe2\x80\x98m\xc3\xa1lgj\xc3\xb6rhreinsun\xe2\x80\x99 (ultrapurismen), hvilket i praksis betyder, at man danner nye, islandske erstatninger for mange ord af fremmed oprindelse, selv egennavne, geografiske navne og navne p\xc3\xa5 fysiske stoffer. I denne proces benytter man is\xc3\xa6r kenninger \xe2\x80\x93 et sprogligt tr\xc3\xa6k kendt fra oldnordisk litteratur \xe2\x80\x93 fx beinst\xc3\xa1l (ben-st\xc3\xa5l, dvs. kalcium), surtsgull (guldet fra Surt, j\xc3\xa6tten fra den br\xc3\xa6ndende verden Muspelheim, dvs. svovl), ha\xc3\xb0arr\xc3\xbanir (runerne fra H\xc3\xb8der, den blinde gud, dvs. braille), \xc3\xbe\xc3\xb3rsilmur (de dejlige dufte fra Thor, dvs. ozon), ginnungahvellur (dvs. big bang, efter \xe2\x80\x98ginnungagap\xe2\x80\x99, det store og tomme rum i tidens begyndelse, idet pr\xc3\xa6fikset \xe2\x80\x98ginnunga-\xe2\x80\x98 betyder b\xc3\xa5de \xe2\x80\x98storhed\xe2\x80\x99 og \xe2\x80\x98tidens begyndelse\xe2\x80\x99).'