b'\n_START_ARTICLE_\nHou Skole (Aalborg Kommune)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDer har v\xc3\xa6ret skole i Hou gennem mange hundrede \xc3\xa5r, dog ikke i den form den har i dag._NEWLINE_Det tidligste kendte omtale af en skole i Hou er i 1640erne i Tingb\xc3\xb8gerne fra Birketinget i Hals. I 1646 fort\xc3\xa6lles i tingbogen at houboerne m\xc3\xb8des til b\xc3\xb8n morgen og aften. Denne b\xc3\xb8n ledes af skolemesteren._NEWLINE_Skolemesteren hedder i 1647 Jens Jensen. Han omtales i Tingbogen da han der bliver indledt en sag mod ham da han ikke kan betale sin husleje. Men han har ingen v\xc3\xa6rdier som han kan betale sin b\xc3\xb8de med, og dette bekr\xc3\xa6ftiges af flere houboer der er indkaldt som vidner. Men han er ikke alene om at blive st\xc3\xa6vnet; i december 1649 st\xc3\xa6vner han lokale m\xc3\xa6nd fordi de skylder ham skolepenge. Efter noget tid forlader han byen \xe2\x80\x93 m\xc3\xa5ske p\xc3\xa5 grund af de store problemer med at indkr\xc3\xa6ve de lokales g\xc3\xa6ld.\n_START_SECTION_\nPrinsesseskolen\n_START_PARAGRAPH_\nHvor de tidlige \xc3\xa5r for skolev\xc3\xa6senet i Hou \xc3\xb8jensynligt var pr\xc3\xa6get af spinkel \xc3\xb8konomi og megen besv\xc3\xa6r, kommer der i 1719 styr p\xc3\xa5 skoleforholdene. Her s\xc3\xb8rger Prinsesse Sophie Hedvig for undervisning af b\xc3\xb8rnene i Hou. Prinsessen ejer p\xc3\xa5 dette tidspunkt Hals Sogn. Den 28. august 1719 befaler prinssessen fra hendes gods i Dronninglund, at der bliver oprettet 7 skoler i Dronninglund Sogn, samt 1 skole i Hou og 1 skole i Hals. Der bliver samtidig udf\xc3\xa6rdiget et omfagnsrigt regels\xc3\xa6t for hvorledes skolel\xc3\xa6reren skal undervise. De 9 skoler blev hurtigt kendt under f\xc3\xa6llesbetegnelsen Prinsesseskolerne._NEWLINE_I 1720, hvor prinsesseskolen st\xc3\xa5r f\xc3\xa6rdig, bliver Christen Gundersen ansat som l\xc3\xa6rer. Christen er p\xc3\xa5 dette tidspunkt 21 \xc3\xa5r gammel, og stammer sandsynligvis fra Dronninglund Sogn. Der har til skolen h\xc3\xb8rt noget f\xc3\xa6stejord, da skoleholderen i 1730 st\xc3\xa5r n\xc3\xa6vnt i Jordebogen for Dronninglund Gods. Christen bliver gift med Kirsten Thomasdatter af Hou, og de f\xc3\xa5r sammen 5 b\xc3\xb8rn \xe2\x80\x93 hvoraf den sidstf\xc3\xb8dte, Christen Christensen, skal vise sig at blive Christens efterf\xc3\xb8lger. Gundersen er l\xc3\xa6rer p\xc3\xa5 skolen frem til 1776, han d\xc3\xb8r f\xc3\xa5 \xc3\xa5r senere i 1780 \xe2\x80\x93 81 \xc3\xa5r gammel._NEWLINE_I 1741 er Biskop Brorson p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8g i Hou, og i begge tilf\xc3\xa6lde klager han over ungdommens manglende respekt og begr\xc3\xa6nsede kunnen. Christen Gundersen lover biskoppen bedring. Ved n\xc3\xa6ste bes\xc3\xb8g, et par \xc3\xa5r senere, erkender biskoppen en klar forbedring \xe2\x80\x93 omend b\xc3\xb8rnene kunne v\xc3\xa6re dygtigere._NEWLINE_I 1747 er der dog fortsat problemer, og biskoppen erkender at manglen er hos skoleholderne. P\xc3\xa5 trods af denne nedsl\xc3\xa5ende melding forts\xc3\xa6tter Gundersen i hans gerning. Og i 1754 og 1757 bliver det da ogs\xc3\xa5 konstateret at der er sket forbedringer._NEWLINE_I 1765 gik der 15 drenge og 12 piger p\xc3\xa5 skolen \xe2\x80\x93 i alt kun 27 elever.\n_START_SECTION_\nTilbageslag\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring 1775 bliver Dronninglund Gods k\xc3\xb8bt af Nicolai Duus, som dog hurtigt s\xc3\xa6lger Hou fra. F\xc3\xb8r denne tid har l\xc3\xa6rerens l\xc3\xb8n v\xc3\xa6re betalt af godset, men nu m\xc3\xa5 Houboerne pludselig betale skolepenge af egen lomme. Pludselig er skolev\xc3\xa6senet sat halvtreds \xc3\xa5r tilbage i tiden \xe2\x80\x93 til tiden f\xc3\xb8r prinsesseskolen._NEWLINE_Ved folket\xc3\xa6llingen 1787 fremst\xc3\xa5r Christen Christensen (40 \xc3\xa5r) som "Huusbeboer og Skoleholder". Han har kone og to b\xc3\xb8rn boende ved ham._NEWLINE_Ved folket\xc3\xa6llingen i 1801 fremst\xc3\xa5r Lauritz Andersen (45 \xc3\xa5r) som "skoleholder". Hans kone bor ved ham.\n_START_SECTION_\nNy skole bygges\n_START_PARAGRAPH_\nBaseret p\xc3\xa5 beskrivelserne i folket\xc3\xa6llingerne, m\xc3\xa5 der f\xc3\xb8rst i \xc3\xa5rhundredet blive oprettet en skolebygning i Hou, herf\xc3\xb8r har skolen snarere foreg\xc3\xa5et i stuehuset p\xc3\xa5 en lokal g\xc3\xa5rd._NEWLINE_Ved folket\xc3\xa6llingerne 1834 og 1840 er Peder Christian M\xc3\xb8ller (hhv. 38 \xc3\xa5r og 43 \xc3\xa5r) l\xc3\xa6rer ved skolen. Han bor p\xc3\xa5 skolen sammen med sin kone. Peder Christians aktiviteter i lokalsamfundet str\xc3\xa6kker udover hans gerning som skolel\xc3\xa6rer. Han opretter i Hou det f\xc3\xb8rste folkebibliotek i Vendsyssel, og han forfatter bl.a. h\xc3\xa6ftet "Oeconomisk skildring af Hou ved Hals", hvor han beskriver fiskeriet i byen gennem \xc3\xa5ret \xe2\x80\x93 et unikt indblik i datidens samfund._NEWLINE_Ved folket\xc3\xa6llingen 1845 er S\xc3\xb8ren Mortensen Krogsgaard l\xc3\xa6rer ved skolen. Han bor her sammen med sin kone, deres f\xc3\xa6lles barn, samt en tjenestepige._NEWLINE_Ved folket\xc3\xa6llingerne 1850, 1855 og 1860 er Jens Christian Ellermann l\xc3\xa6rer ved Hou Skole. Han stammer fra Aalborg, og bor p\xc3\xa5 skolen sammen med sin kone Marie, deres f\xc3\xa6lles barn, konens s\xc3\xb8ster og en plejes\xc3\xb8n.\n_START_SECTION_\nSkole p\xc3\xa5begyndes, landet bes\xc3\xa6ttes\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85ret f\xc3\xb8r Danmarks bes\xc3\xa6ttelse bliver arbejdet p\xc3\xa5 en ny skole i Hou p\xc3\xa5begyndt. Da bes\xc3\xa6ttelses styrkerne rykker ind, s\xc3\xa6ttes arbejdet i bero. P\xc3\xa5 dette tidspunkt er murerne blevet rejst, og taget blevet lagt p\xc3\xa5, men den er endnu ikke klar til brug. Alligevel flytter tyskerne ind, og bruger skolen som deres hovedkvarter i Hou._NEWLINE_I 1941 er der 3 l\xc3\xa6rere ansat ved skolen. F\xc3\xb8rstel\xc3\xa6rer H.C. Harstoft-J\xc3\xb8rgensen, anderl\xc3\xa6rer A.M. Vestervig og forskolel\xc3\xa6rerinde Kristiane Jensen. De er dog alle syge i denne periode, hvorfor vikarer er hentet ind. Vikarerne var l\xc3\xa6rer J. C. Jacobsen, l\xc3\xa6rerinde Grethe Nielsen samt l\xc3\xa6rer Helge Ovesen._NEWLINE_Under krigen bliver undervisningslokalerne i den gamle skole inddraget til indkvartering af flygtninge. Derfor m\xc3\xa5 skolegerningen rykkes over i husflidsskolen, der ligger i en selvst\xc3\xa6ndig bygning.\n_START_SECTION_\nDanmark befries, Hou f\xc3\xa5r ny skole\n_START_PARAGRAPH_\nEfter befrielsen bliver skolen f\xc3\xa6rdiggjort og taget i brug._NEWLINE_I 1946 er l\xc3\xa6rer J. C. Jacobsen blevet fast ansat ved skolen.\n_START_SECTION_\nSkolerne gennem tiden\n_START_PARAGRAPH_\nDer har frem til i dag v\xc3\xa6ret fem skoler i Hou. Den f\xc3\xb8rste skole bliver opf\xc3\xb8rt i 1719, og den sidste er den nuv\xc3\xa6rende skole._NEWLINE_Der har v\xc3\xa6ret skolegang i byen f\xc3\xb8r den f\xc3\xb8rste skole blev opf\xc3\xb8rt, dette har sandsynligvis foreg\xc3\xa5et p\xc3\xa5 forskellige g\xc3\xa5rde.\n_START_SECTION_\nSkolen opf\xc3\xb8rt i 1719 (Prinsesseskolen)\n_START_PARAGRAPH_\nSkolen blev opf\xc3\xb8rt i 1719 p\xc3\xa5 foranledning af Prinsesse Sophie Hedvig. Skolen var placeret midt i Hou by._NEWLINE_Bygningen er lavet i bindingsv\xc3\xa6rk, og best\xc3\xa5r af 6 fag. Huset er str\xc3\xa5t\xc3\xa6gt og med skr\xc3\xa5 gavle. Skolestuen er i de 3 af fagene; de resterende udg\xc3\xb8r skoleholderens bolig._NEWLINE_I 1754 beskriver skoleholderen skolebygningerne som i god stand. Endvidere skriver han at inventaret best\xc3\xa5r af 2 store egetr\xc3\xa6sborde, 3 fyrretr\xc3\xa6sb\xc3\xa6nke og en ubrugelig kakkelovn. Skolen r\xc3\xa5der p\xc3\xa5 dette tidspunkt kun over 1 bog \xe2\x80\x93 en bibel._NEWLINE_Prinsesseskolen ender sine dage med at st\xc3\xa5 i flammer, men det vides dog ikke hvorn\xc3\xa5r dette sker. Der findes ingen indberetninger fra denne tid._NEWLINE_Sider fra bogen "Samlinger af Publique og Private Fundationer og Gavebreve" af Hans Hofman\n_START_SECTION_\nSkolen opf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8r 1800\n_START_PARAGRAPH_\nDer bliver oprettet en skole til erstatning for skolen der br\xc3\xa6ndte ned, men pr\xc3\xa6cis hvorn\xc3\xa5r der er blevet bygget en ny er der ingen optegnelser over._NEWLINE_I \xc3\xa5r 1800 indberettes af Pastor Obel, at Hou Skole holdes i god stand. Dette kan sammenlignes med skolen i Hals, der beskrives som i en elendig stand; her har de fortsat deres prinsesseskole fra 1719. Samtidig n\xc3\xa6vnes ogs\xc3\xa5 at der til skolen h\xc3\xb8rer et stykke jord til gr\xc3\xa6sning, men dette er dog ikke meget v\xc3\xa6rd._NEWLINE_I 1807 er Hou Skole blevet tildelt et stykke hedejord i forbindelse med udskiftningen. Jorden kan benyttes til gr\xc3\xa6sning af 1 ko og 4 f\xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nSkolen opf\xc3\xb8rt i 1818\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge Aalborg Provstis arkiv er der blevet oprettet en skole i Hou i 1818, der er dog ikke nogen indberetning om at den gamle skulle v\xc3\xa6re nedbrudt eller br\xc3\xa6ndt._NEWLINE_Bygningen var lavet i bindingsv\xc3\xa6rk, taget var med kn\xc3\xa6kgavle og var str\xc3\xa5t\xc3\xa6gt. Bygningen bestod af et klasselokale, samt l\xc3\xa6rerens lejlighed. Der var mod nord entilbygning med 3 sm\xc3\xa5 kamre med et ganske lille vindue til hvert._NEWLINE_Skolens inventar bestod af nogle lange flade border, med tilh\xc3\xb8rede b\xc3\xa6nke, samt en pult. Skolen r\xc3\xa5der p\xc3\xa5 dette tidspunkt over en bibel, nogle kopier af det Nye Testamente, nogle l\xc3\xa6se og regneb\xc3\xb8ger. Skolen r\xc3\xa5der endvidere over Europa-, Danmarks- og Pal\xc3\xa6stinakort._NEWLINE_I 1828 indberetter Sognepr\xc3\xa6sten at Hou Skole er meget vellidt af lokalbefolkningen, og i 1829 bliver skolen tildelt ekstra hedejord, s\xc3\xa5ldes der kan gr\xc3\xa6sses 2 k\xc3\xb8er og 6 f\xc3\xa5r._NEWLINE_Da skolen er fyrre \xc3\xa5r, i 1858, bliver det indberettet at skolen er gammel og skr\xc3\xb8belig, samt at l\xc3\xa6rerboligen er meget indskr\xc3\xa6nket._NEWLINE_Skolen bliver nedbrudt i 1878. Bindingsv\xc3\xa6rk bliver benyttet til at opbygge den lokale g\xc3\xa5rdmand Rasmus Jensens stuehus. Dette stuehus ligner angiveligt skolen meget, men hvorvidt dette stadig eksisterer vides ikke.\n_START_SECTION_\nSkolen opf\xc3\xb8rt i 1878\n_START_PARAGRAPH_\nSkolens nederste etage best\xc3\xa5r af en f\xc3\xb8rstel\xc3\xa6rerbolig samt to skolestuer til undervisning. Den \xc3\xb8verste etage er andenl\xc3\xa6rerboligen indrettet. Forskolel\xc3\xa6rerinden underviser f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rgang i sit eget hjem.\n_START_SECTION_\nSkolen opf\xc3\xb8rt i 1944 (Nuv\xc3\xa6rende)\n_START_PARAGRAPH_\nDen nye skole er beliggende midt i Hou by. Den er bygget i r\xc3\xb8de mursten som en tol\xc3\xa6nget bygning. I den ene l\xc3\xa6nge er en gymnastiksal og tilh\xc3\xb8rende omkl\xc3\xa6dningsrum, samt bibliotek og husgerningslokale. I den anden l\xc3\xa6nge er fem undervisningslokaler samt kontor, k\xc3\xb8kken og l\xc3\xa6rerv\xc3\xa6relse.'