b'\n_START_ARTICLE_\nJohann Gutenberg\n_START_SECTION_\nTrykkemetode\n_START_PARAGRAPH_\nGutenberg opfandt bogtrykket gennem forbedring og udvikling af allerede kendte reproduktions- og trykkemetoder (dvs. arbejdet med bloktryk, forme, trykplader eller stempler) til et samlet system. Kernen i Gutenbergs opfindelser var h\xc3\xa5ndst\xc3\xb8beinstrumentet, hvorved typerne kunne st\xc3\xb8bes enkeltvis, hurtigere og finere, Trykpressen, og udviklingen af forbedrede trykfarver.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa5ndst\xc3\xb8beinstrumentet og fremstilling af typer\n_START_PARAGRAPH_\nDet var nyt at fremstille typer gennem en replikaproces via st\xc3\xb8bning. Typerne bestod af en legering af tin, bly, Antimon og Bismuth. Gutenberg fremstillede hvert tegn i h\xc3\xa5rdt metal i en oph\xc3\xb8jet spejlvendt form (en patrice), der s\xc3\xa5 blev sl\xc3\xa5et ind i kobber. Den i kobberet opst\xc3\xa5ede fordybede form af typen dannede den negative form (en matrice), hvori man ved hj\xc3\xa6lp af h\xc3\xa5ndst\xc3\xb8beinstrumentet h\xc3\xa6ldte den flydende legering. H\xc3\xa5ndst\xc3\xb8beinstrumentet til fremstilling af tryktyperne var lavet af tr\xc3\xa6 med to metalender. Den indsatte matrice blev holdt fast med en metalb\xc3\xb8jle. Efter at legeringen var st\xc3\xb8rknet blev typerne afkortet til samme l\xc3\xa6ngde og lagt i en s\xc3\xa6ttekasse.\n_START_SECTION_\nSats og tryk\n_START_PARAGRAPH_\nMetaltyperne blev ved hj\xc3\xa6lp af en vinkelhage sat sammen til s\xc3\xa6tninger. En ligelig afstand mellem bogstaverne og s\xc3\xa6tningerne blev opn\xc3\xa5et ved at inds\xc3\xa6tte metalstykker i forskellige l\xc3\xa6ngder. Den ensartede marginjustering i Gutenbergbibelen skabtes gennem anvendelsen af forskellig bredde typer, ligatur og forkortelser. Der blev anvendt 290 forskellige typer ved trykningen af biblen._NEWLINE_S\xc3\xa6tningerne, som var sat i vinkelhagen, blev til sidst sat sammen til en side eller en spalte. Denne sats blev p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt trykfarve med en lille l\xc3\xa6derpose af hundeskind fyldt med hesteh\xc3\xa5r formet som en lille bold. Derefter blev den lagt i pressen. F\xc3\xb8r trykningen fugtede man papiret, hvorved papirets porer \xc3\xa5bnedes. Papirets porer optog ved trykningen s\xc3\xa5 farven. Efter t\xc3\xb8rring lukkede porerne sig, og holdt dermed p\xc3\xa5 farven. Det forberedte papir blev sat fast p\xc3\xa5 pressens l\xc3\xa5g med n\xc3\xa5le og blev beskyttet med en tr\xc3\xa6ramme for at forhindre, at der kom farve p\xc3\xa5 steder uden tryk. Den indfarvede sats blev overf\xc3\xb8rt til papiret ved hj\xc3\xa6lp af tryk. Ved hj\xc3\xa6lp af n\xc3\xa5lene kunne tryk p\xc3\xa5 bagsiden n\xc3\xb8je afpasses tryk p\xc3\xa5 forsiden, s\xc3\xa5 trykket ikke stod forskudt i forhold til hinanden. Typerne p\xc3\xa5 satsen kunne anvendes flere gange, idet de ikke tog skade ved trykket.\n_START_SECTION_\nTrykfarve\n_START_PARAGRAPH_\nDen hidtidigt tyndtflydende trykfarve var velegnet til bloktryk af tr\xc3\xa6, men til blytyper udviklede Gutenberg en emulsion af linoliefernis og sod, der var tilstr\xc3\xa6kkeligt tyktflydende og t\xc3\xb8rrede hurtigere, hvilket muliggjorde tryk p\xc3\xa5 begge sider af papiret. Fremstillingen af linoliefernisen kr\xc3\xa6vede megen tid og opm\xc3\xa6rksomhed. Man anvendte et stykke br\xc3\xb8d, for at se om linolien ved fremstillingen havde den rette temperatur og dermed var blevet til linoliefernis. N\xc3\xa5r br\xc3\xb8det var brunt og spr\xc3\xb8dt var processen f\xc3\xa6rdig. I begyndelsen trykte man kun med sort tekst. Initialer i anden farve blev tilf\xc3\xb8jet efterf\xc3\xb8lgende i h\xc3\xa5nden.\n_START_SECTION_\nTrykpresse\n_START_PARAGRAPH_\nGutenbergs konstruktion af trykpressen var sandsynligvis en videreudvikling eller ombygning af en spindelpresse, som var kendt fra papir- og vinfremstilling. Ved at dreje p\xc3\xa5 skruen flyttedes en metalplade samtidig nedad, som med en blok fordelte det opst\xc3\xa5ede tryk ligeligt p\xc3\xa5 underlaget. Underlaget var i en bev\xc3\xa6gelig ramme, som gav nem adgang til underlaget. I rammen fastgjorde man l\xc3\xa5get, som havde p\xc3\xa5sat det trykbare materiale._NEWLINE_Gutenberg trykte p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de og efter forl\xc3\xa6g af en vulgata 42-linjers biblen. Gutenbergbibelen er fortsat et af trykkekunsten smukkeste resultater, hvilket bl.a. ses ved, at den efter 500 \xc3\xa5r fortsat ser ud som ved sin skabelse. Det h\xc3\xa6nger sammen med kvaliteten af papir og pergament, samt Gutenbergs omhyggelige arbejde ved satsen.\n_START_SECTION_\nAndre tryk end Gutenbergbibelen\n_START_PARAGRAPH_\nI tidlige tryk (inkunabeltryk) findes ingen bogtrykkerm\xc3\xa6rker eller angivelser i kolofonen, som bekr\xc3\xa6fter Gutenberg som trykker. Derfor er det ogs\xc3\xa5 sv\xc3\xa6rt at rekonstruere hans produkter. Forskere udelukker, at der eksisterede andre bogtrykkerier i Mainz end de to fra hhv. Fust/Sch\xc3\xb6ffer (som Gutenberg afleverede som f\xc3\xb8lge af den tabte retssag) og Gutenbergs nye trykkeri. Forskere mener ogs\xc3\xa5, at der f\xc3\xb8rst opstod andre trykkerier i Tyskand fra omkring 1460. Og da Fust/Sch\xc3\xb6ffers trykkeri for det meste p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte trykkeriets navn p\xc3\xa5 det trykte, s\xc3\xa5 m\xc3\xa5 man formode, at \xc3\xb8vrige tryk m\xc3\xa5 stamme fra Gutenberg. Nedenfor n\xc3\xa6vnes nogle af disse tryk.\n_START_SECTION_\nGrammatikb\xc3\xb8ger\n_START_PARAGRAPH_\nDisse tryk var prim\xc3\xa6rt tryk af den latinske grammatik "Ars minor" af Aelius Donatus (deraf det det tyske navn: Donat). Denne skolebog h\xc3\xb8rte allerede i h\xc3\xa5ndskrifttiden til latinundervisningens standardv\xc3\xa6rker. Som inkunabeltryk kunne de 28 sider hurtigt blive sat, trykt og afsat p\xc3\xa5 grund af stor eftersp\xc3\xb8rgsel. Man kan p\xc3\xa5vise 24 oplag frem til 1468, hvoraf der i dag kun findes fragmenter. Disse oplag er ikke identisk i satsen. Der findes s\xc3\xa5ledes 26-, 27-, 28- og 30-linjer donater, som alle er trykt p\xc3\xa5 pergament. Sats og tryk ser ved disse skoleb\xc3\xb8ger ikke ud til at v\xc3\xa6re helt modnet.\n_START_SECTION_\nAfladsbreve (1454/1455)\n_START_PARAGRAPH_\nAfladsbreve var trykt p\xc3\xa5 den ene side og de f\xc3\xb8rste oplag var p\xc3\xa5 pergament. Efter k\xc3\xb8bet skulle den troende blot skrive sit navn i et felt, og aflevere det ved n\xc3\xa6ste skriftem\xc3\xa5l. S\xc3\xa5ledes ville hans synder blive tilgivet. Bogtrykkens muligheder for mangfoldigg\xc3\xb8relse muliggjorde et stort oplag og en stor udbredelse af disse afladsbreve.\n_START_SECTION_\nTyrkerkalender for \xc3\xa5ret 1455\n_START_PARAGRAPH_\nDette flyveblad med overskriften Eyn manung der cristenheit widder die durken var et propagandaskrift, der skulle advare mod tyrkerne og opfordrede til et korstog. Kalenderen begyndte med den 1. januar 1455, og for hver m\xc3\xa5ned blev gejstlige og verdslige herskere opfordret til modstand. Selvom teksten bestod af parvise rimvers, blev den sat i fortl\xc3\xb8bende s\xc3\xa6tninger.\n_START_SECTION_\nTyrkerbulle\n_START_PARAGRAPH_\nPave Calixtus III opfordrede i en bulle af 29. juni 1455 til deltagelse i og st\xc3\xb8tte af et korstog fra den 1. maj 1456. De latinske og tyske udgaver af dette flyveblad blev produceret i perioden juni 1455 og april 1456. Et tysk fuldst\xc3\xa6ndigt eksemplar (25 trykte sider) befinder sig i Statsbiblioteket i Berlin. Et latinsk eksemplar findes i Princeton, USA.\n_START_SECTION_\nProvinciale Romanum (1457)\n_START_PARAGRAPH_\nDenne fortegnelse over alle \xc3\xa6rkebiskopper og biskopper blev skrevet p\xc3\xa5 latin. Ud fra de anvendte typers tilstand bliver trykket dateret til 1457, og omfanget ansl\xc3\xa5s til 10 sider. Side 2 til 9 er bevaret og findes i dag i Kijev\n_START_SECTION_\n\xc3\x85reladnings- og lavementskalender for \xc3\xa5ret 1457\n_START_PARAGRAPH_\nDenne tidstypiske medicinske r\xc3\xa5dgivning angav de bedste dage til \xc3\xa5reladning og lavement. Uddrag af kalenderen blev fundet i Paris.\n_START_SECTION_\nAstronomisk kalender (1457)\n_START_PARAGRAPH_\nDen astronomiske kalender tjenste til opstilling og tydning af planetkonstellationer og horoskoper. P\xc3\xa5 basis af vurdering af de anvendte typer dateres trykket til efter tyrkerbullen. Kalenderen bestod af seks sider, som f\xc3\xb8rst efter sammenkl\xc3\xa6bning fik sin fulde st\xc3\xb8rrelse (67 cm x 72 cm).\n_START_SECTION_\nGutenbergs betydning\n_START_PARAGRAPH_\nGutenbergs udviklinger f\xc3\xb8rte til en tredje medierevolution. Gennem metoden med enkelttyper kunne man trykke hurtigere, billigere og i st\xc3\xb8rre m\xc3\xa6ngder end tidligere. Trykprodukter blev hurtigt en del af hverdagen og afl\xc3\xb8ste h\xc3\xa5ndskrifter. Humanismen og reformationen blev ikke uv\xc3\xa6sentligt p\xc3\xa5virket af bogtrykningen og muliggjorde en stor udbredelse. Bogtrykningen bidrog ogs\xc3\xa5 til \xc3\xb8get l\xc3\xa6sef\xc3\xa6rdighed, idet tekster og dermed ogs\xc3\xa5 uddannelse blev gjort tilg\xc3\xa6ngelig for v\xc3\xa6sentlig flere mennesker.'