b'\n_START_ARTICLE_\nKarant\xc3\xa6ne\n_START_PARAGRAPH_\nKarant\xc3\xa6ne er et ophold i isolation eller observation ved indrejse til et andet land eller region fra smittede egne i udlandet. Form\xc3\xa5let er at hindre sygdomsspredning, og opholdets l\xc3\xa6ngde afg\xc3\xb8res af den p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende sygdoms inkubationstid, dvs. tiden fra man bliver smittet til sygdommen bryder ud. Med nutidens vaccinationsmuligheder er karant\xc3\xa6ne stort set afskaffet._NEWLINE_Ordet karant\xc3\xa6ne kommer fra italiensk quarantina (oprindeligt quaranta giorni), der betyder fyrre dage eller fransk quarantaine, der betyder et antal af 40. Begrebet udspringer af det religi\xc3\xb8se fastebegreb. I middelalderen blev karant\xc3\xa6nen i Venedig indf\xc3\xb8rt som en beskyttelse mod pesten. Senere unders\xc3\xb8gelser har p\xc3\xa5vist, at der gik ca. 37 dage fra, at man blev smittet med pesten, til d\xc3\xb8den indtraf.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSundhedssystemet i Norditalien blev et forbillede for resten af Europa i bek\xc3\xa6mpelsen af pest. I efter\xc3\xa5ret 1627 kom den islandske pr\xc3\xa6st Oluf Eigilsson til Livorno p\xc3\xa5 sin vej mod nord for at skaffe l\xc3\xb8sepenge for de isl\xc3\xa6ndinge, der blev holdt som slaver i Nordafrika. Oluf beskriver, hvordan en lokal l\xc3\xa6ge kom om bord i skibet, hvor Oluf befandt sig, befalede de ombordv\xc3\xa6rende af begge k\xc3\xb8n at kl\xc3\xa6de sig af, unders\xc3\xb8gte dem under h\xc3\xa6nderne og rundt k\xc3\xb8nsdelene (frygt for syfilis), og derefter erkl\xc3\xa6rede dem smittefri. Da den danske skibsl\xc3\xa6ge Anders Georg Drachmann kom til Livorno i 1800-tallet p\xc3\xa5 en fregat med sygdomsudbrud, m\xc3\xa5tte han i stegende sol dissekere en af de afd\xc3\xb8de s\xc3\xb8folk foran en r\xc3\xa6kke svedende myndighedspersoner fra byen. Drachmann fjernede organ efter organ, og holdt dem op foran delegationen, til han skulle til at save skallen over p\xc3\xa5 afd\xc3\xb8de for at tage hjernen ud. Da blev han afbrudt af embedsm\xc3\xa6ndene, som erkl\xc3\xa6rede skibet smittefrit._NEWLINE_Karant\xc3\xa6ne bruges ogs\xc3\xa5 om en periode, hvor man er udelukket fra f.eks sportsst\xc3\xa6vner p\xc3\xa5 grund af en forseelse.\n_START_SECTION_\nKarant\xc3\xa6nestationer for Danmark, Norge og Holsten\n_START_PARAGRAPH_\nUnder kolera-udbruddet i 1800-tallet blev rejsende til Danmark, der blev anset som mulige smitteb\xc3\xa6rere, isoleret i tyve d\xc3\xb8gn p\xc3\xa5 en af de fem karant\xc3\xa6nestationer p\xc3\xa5 afsidesliggende \xc3\xb8er. P\xc3\xa5 Saltholm internerede man rejsende til Sj\xc3\xa6lland; p\xc3\xa5 Sprog\xc3\xb8 rejsende til Fyn; p\xc3\xa5 Ask\xc3\xb8 rejsende til Lolland-Falster; og p\xc3\xa5 Brand\xc3\xb8 og Kyholm rejsende til Jylland. _NEWLINE_I 1796 foretog en kommission en udredning af sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om et karant\xc3\xa6ne-lasaret for Danmark-Norge og Slesvig-Holsten. Den fandt, at Kristiansand var bedst beliggende. Skibe fra de almindeligste pesthavne kom forbi uafh\xc3\xa6ngigt af, hvor i tvillingrigerne de skulle. Den valgte Odder\xc3\xb8ya pga. kort afstand til byen og dens f\xc3\xa6stning og en garnison som var afs\xc3\xa5 vagthold. Ved kongeligt reskript af 5. juli 1799 besluttedes at anl\xc3\xa6gge en karant\xc3\xa6nestation for Danmark, Norge og Holsten p\xc3\xa5 Odder\xc3\xb8ya._NEWLINE_Lazarettet blev opf\xc3\xb8rt i 1800-01, nedbr\xc3\xa6ndte f\xc3\xb8r det var taget i brug og stod omsider f\xc3\xa6rdigt i 1804. Man havde beregnet plads til 250 senge. Karant\xc3\xa6nestationen l\xc3\xa5 h\xc3\xb8jere end byens andre huse, ud fra datidens teori om at sygdomssmitte skyldtes opstigende, skadelige gasser. F\xc3\xb8rste kontrol p\xc3\xa5hvilede lodsen, som unders\xc3\xb8gte hvor skibet kom fra, lasten, og om der havde v\xc3\xa6ret sygdom undervejs. Ved kongelig forordning af 1805 var der d\xc3\xb8dsstraf for en skipper, der holdt skjult at han havde smitsom sygdom om bord, eller havde overtaget gods eller personer fra et smittet skib. Ved mistanke om smitsom sygdom, hejste lodsen et gult flag og f\xc3\xb8rte skibet til \xc3\xb8stre havn. Der ventede man s\xc3\xa5, til sundhedskommissionen ankom. Den bestod fra 1805 af l\xc3\xa6ge, s\xc3\xb8officer, \xc3\xb8verste toldfunktion\xc3\xa6r og en \xc3\xb8vrighedsperson. Skibspapirene blev fugtet med eddike og r\xc3\xb8get i en s\xc3\xa6rlig ovn, f\xc3\xb8r de med b\xc3\xa5d blev fragtet til f\xc3\xa6stningen og overrakt vagten der med en jernstang. L\xc3\xa6gen kaldte s\xc3\xa5 alle p\xc3\xa5 d\xc3\xa6k, udspurgte dem om helbred og foretog en fuld unders\xc3\xb8gelse. Syge blev bragt til lazarettet, og skib og lods blev sat i karant\xc3\xa6ne. Skibets rum skulle reng\xc3\xb8res og luftes, alt t\xc3\xb8j luftes p\xc3\xa5 d\xc3\xa6k og mandskabet dagligt vaske ansigt og h\xc3\xa6nder. Var det sommer, skulle de bade. Mad blev fragtet ud og hejst om bord. Efter at maden var leveret, skulle fl\xc3\xa5den flere gange overskylles med s\xc3\xb8vand. L\xc3\xa6ger og plejere var p\xc3\xa5lagt at fugte h\xc3\xa6nder og ansigt med eddike f\xc3\xb8r de gik ind til patienterne, og bagefter skulle de straks skifte t\xc3\xb8j, og h\xc3\xa6nge det brugte t\xc3\xb8j til luftning. Patienternes h\xc3\xa6nder og n\xc3\xa6sebor blev fugtet med klorkalk-opl\xc3\xb8sning fra en svamp. Gulvene blev vasket med klorkalk to gange dagligt. Frem til 1859 benyttede man parloiret (af fransk parler = at tale) til samtaler mellem personer fra byen og dem, der var i karant\xc3\xa6ne. Denne "talestue" var delt i midten af et tr\xc3\xa6gitter og et net, og papirer blev overrakt ved hj\xc3\xa6lp af tr\xc3\xa6klemmer efter at v\xc3\xa6re r\xc3\xb8get og dynket med eddike. Behovet for stationen var enormt: I 1831 l\xc3\xa5 der hele 339 skibe i karant\xc3\xa6ne._NEWLINE_Karant\xc3\xa6nestationen p\xc3\xa5 Odder\xc3\xb8ya var den st\xc3\xb8rste i Nordeuropa og i drift til 1914. Kristiansands kommandant, oberst Undahl, d\xc3\xb8de selv af tyfus han p\xc3\xa5drog sig under et bes\xc3\xb8g p\xc3\xa5 et fransk skib. Stationen fik sin egen gravplads, som blev kendt som Kolerakirkeg\xc3\xa5rden. Den, som sidst blev gravlagt der, var engl\xc3\xa6nderen William Petrie, der d\xc3\xb8de i 1892. Tre Wehrmacht-soldater blev h\xc3\xa6ngt p\xc3\xa5 Odder\xc3\xb8ya i 1943 for at have samarbejdet med den norske modstandsbev\xc3\xa6gelse, og smidt i en grav p\xc3\xa5 Kolerakirkeg\xc3\xa5rden. De blev overf\xc3\xb8rt til Oddernes kirkeg\xc3\xa5rd efter krigen.\n_START_SECTION_\nKarant\xc3\xa6neforordningen af 19. juni 1831\n_START_PARAGRAPH_\nKarant\xc3\xa6nen skulle vare fra ti til 40 dage efter omst\xc3\xa6ndighederne. Kolera var s\xc3\xa5 frygtet og s\xc3\xa5 d\xc3\xb8dbringende, at undvigelser medf\xc3\xb8rte d\xc3\xb8dsstraf: "Dersom Nogen maatte gi\xc3\xb8re sig skyldig ved at udbryde eller udsnige sig fra indesp\xc3\xa6rret Huus, Bye eller District, eller derfra at udbringe Gods eller ved falske Documenter forhindre de tagne Sikkerhedsregler, skal en saadan have sit Liv forbrudt."'