b'\n_START_ARTICLE_\nFredens Torv\n_START_PARAGRAPH_\nFredens Torv i Aarhus er sammenh\xc3\xa6ngende med Fredensgade og er et senklassicistisk torve- og gadeanl\xc3\xa6g, anlagt efter en beslutning i 1849. Det f\xc3\xb8rste planlagte bykvarter i Aarhus uden for k\xc3\xb8bstadsgrunden. Fredens Torv er forbundet med Mindegade med retning mod havnen mod syd\xc3\xb8st, hvor byporten Mindeport stod, samt med Mindebrogade i retning af Aarhus \xc3\x85 mod \xc3\xb8st, og derfra er der forbindelse med Skolegade og det gamle k\xc3\xb8bstadcentrum. Torvet forts\xc3\xa6ttes mod vest i den samtidigt anlagte Fredensgade, der historisk f\xc3\xb8lger den \xc3\xb8stlige afgr\xc3\xa6nsning af parcellerne i S\xc3\xb8ndergade (udlagt 1854) og Amaliegade (udlagt efter 1854). I den store rektangel syd for Fredensgade og Fredens Torv har Sabroes Fabrikker holdt til, i dag ligger Politig\xc3\xa5rden sammen med diverse erhverv p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nForud for anl\xc3\xa6ggelsen af Fredens Torv var omr\xc3\xa5det sparsomt bebygget og var en del af bymarken. Det l\xc3\xa5 uden for k\xc3\xb8bstadgrunden. Den n\xc3\xa6rmeste bebyggelse havde forbindelse med Mindegade og dermed passagen fra Skolegade hen over \xc3\xa5en og ned til de nyere havnemoler ved Dynkarken og Spanien._NEWLINE_Mindegades st\xc3\xb8rste ejendom var adelsg\xc3\xa5rden Trods Katholm fra 1606, som kom til at pr\xc3\xa6ge Fredens Torvs ene side. I 1816 opf\xc3\xb8rtes s\xc3\xa5ledes en lang sidel\xc3\xa6nge til g\xc3\xa5rden for handelshuset Mussmann & Schwedler, og i 1847 lod br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nder S\xc3\xb8ren Thomsen opf\xc3\xb8re et imponerende treetagers pakhus med facade i grundmur og stadig synligt bindingsv\xc3\xa6rk mod g\xc3\xa5rden. Det har i dag adressen Fredens Torv 1-3.\n_START_SECTION_\nKonsortiet\n_START_PARAGRAPH_\nTorvet og Fredensgade blev disponeret af et interessentskab ejet af tre mand: Br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nder S\xc3\xb8ren Thomsen (1789-1857), amtmand, prokurator, godsejer af Moesgaard og politiker Torkild Christian Dahl (1807-1872) og prokurator og embedsmand J. Chr. Hee (1806-1861)._NEWLINE_Thomsen var ejer af jorden i omr\xc3\xa5det og desuden ejer af Trods Katholm. Han afviklede i 1846 sin oprindelige forretning. Han satte samtidig sine tofter ved J\xc3\xa6gerg\xc3\xa5rdsmarken til salg, hvorved han igangsatte hele udstykningen. Tofterne blev s\xc3\xa5ledes overtaget af det n\xc3\xa6vnte interessentskab, der ogs\xc3\xa5 k\xc3\xb8bte Trods Katholm (som Thomsen senere overtog alene og satte til salg i 1853). Thomsen opf\xc3\xb8rte i 1847 desuden det n\xc3\xa6vnte pakhus p\xc3\xa5 torvet, hvorefter han lod f\xc3\xb8lgende indrykke i \xc3\x85rhus Stiftstidende: \xe2\x80\x9dNogle Kornlofter i mit nye Pakhuus ere at faae tilleie. Aarhuus, den 26. December 1848, S. Thomsen.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nBorgmesterens behandlede sin egen ans\xc3\xb8gning\n_START_PARAGRAPH_\nInteressentskabet ans\xc3\xb8gte i 1847 Borgerrepr\xc3\xa6sentationen om fritagelse for bygningsafgift og toldv\xc3\xa6senet om fritagelse for konsumptionen._NEWLINE_Omr\xc3\xa5det l\xc3\xa5 ganske vist formelt p\xc3\xa5 bymarken, men if\xc3\xb8lge Anordning vedr. Brandv\xc3\xa6senet i K\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne af 6. april 1832 skulle et s\xc3\xa5dant omr\xc3\xa5de umiddelbart uden for k\xc3\xb8bstadgrunden betragtes som en del af denne og behandles som s\xc3\xa5dan._NEWLINE_Borgerrepr\xc3\xa6sentationen kunne tiltr\xc3\xa6de ans\xc3\xb8gningen, hvad der ikke kan undre, da behandlingen blev overdraget en kommission, der havde Hee som medlem! Begrundelsen var, at bygherrerne l\xc3\xb8b en s\xc3\xa6rlig risiko, da de selv m\xc3\xa5tte bygge nogle af husene for at s\xc3\xa6tte projektet i gang. Fritagelsen for bygningsafgift skulle g\xc3\xb8re det mere attraktivt for nye indbyggere. Selvom dispensationen f\xc3\xb8rst blev bekr\xc3\xa6ftet af staten 20. juni 1850, blev projekteringen godkendt af Bygningskommissionen allerede i august 1849._NEWLINE_Ans\xc3\xb8gningen om fritagelse for konsumption blev derimod overfl\xc3\xb8dig, da konsumptionen blev oph\xc3\xa6vet ved lov i mellemtiden.\n_START_SECTION_\nAnl\xc3\xa6ggelsen og urealiserede planer om en gade mere\n_START_PARAGRAPH_\nUnders\xc3\xb8gelser har vist, at det f\xc3\xb8rste hus blev bygget til Hee i 1849 og var tegnet af arkitekt Hans Wilhelm Schr\xc3\xb8der. Andre ejendomme blev opf\xc3\xb8rt af h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rksmester og skibsbygmester H. Thomsen og k\xc3\xb8bmand Andreas Malling._NEWLINE_\xc3\x85rhus Stiftstidende beskrev 4. oktober 1853, at konsortiet bag Fredens Torv havde planer om at anl\xc3\xa6gge endnu en gade: "parallel med Fredensgade, i Skillelinien med Hr. Kbm. Schandorffs Toft, at anl\xc3\xa6gge en lignende Gade, der saaledes vilde faae Udl\xc3\xb8b til Fiskergade lige for Fiskerbroen, som let omdannes til en Kj\xc3\xb8rebro." Avisen vurderede, at dette ville blive en "s\xc3\xa6rdeles heldig Communicationslinie med Byens Midtpunkt." Disse planer blev forpurret af anl\xc3\xa6ggelsen af S\xc3\xb8ndergade. Avisen fandt, at S\xc3\xb8ndergade ville tilintetg\xc3\xb8re "al Formitet for Anl\xc3\xa6gget", dvs. at der allerede i samtiden var blik for Fredens Torv/Fredensgades s\xc3\xa6rlige plan.\n_START_SECTION_\nUden for alting \xe2\x80\x93 ogs\xc3\xa5 koleraen\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet Fredens Torv h\xc3\xa6nger nok sammen med freden efter Tre\xc3\xa5rskrigen 1848-1850, eller rettere sagt hang det sammen med \xc3\xb8nsket om fred, for da Hee gik i gang med at bygge sit eget hus, var byen besat af tyske tropper. I 1850 var huset s\xc3\xa5 f\xc3\xa6rdigt, og Hee flyttede ind i nummer 6. \xe2\x80\x9dJeg har efter min egen Sk\xc3\xb8nsomhed en af de smukkeste, og bedste og mest bekvemme, Bop\xc3\xa6le i Byen\xe2\x80\x9d, skrev han i et brev. Det var alle folk ikke enige i. Hee var nemlig ogs\xc3\xa5 k\xc3\xa6mner, s\xc3\xa5 man skulle ud til hans private bolig for at betale skat._NEWLINE_Men den isolerede beliggenhed havde ogs\xc3\xa5 sine fordele. I 1853 rasede en frygtelig koleraepidemi i Aarhus med mange d\xc3\xb8de til f\xc3\xb8lge. Br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nder Thomsen tr\xc3\xa5dte til og ryddede \xe2\x80\x9dnederste Etage i sit paa Fredenstorv beliggende Pakhus til Beboelse for Familier, hvis Leiligheder paa Grund af Koleraen skal desinficeres.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nEn smuk og enkel plan\n_START_PARAGRAPH_\nNiels J\xc3\xb8rgen Israelsen har i Den Gamle Bys \xc3\x85rbog 1967 angivet, at landinspekt\xc3\xb8r Troels Wilhelm Honum tegnede gadeanl\xc3\xa6gget. Han flyttede dog f\xc3\xb8rst permanent til byen i 1850, men det udelukker selvf\xc3\xb8lgelig ikke, at han kan have f\xc3\xa5et denne opgave. Uanset hvad var det f\xc3\xb8rste gang, man tegnede en ny bydel._NEWLINE_Husene ligger som trukket efter en snor med facaderne i samme afstand fra gaden. Det er en klassicistisk, moderne tankegang. Arkitekturen blev pr\xc3\xa6get af arkitekten Hans Wilhelm Schr\xc3\xb8der. Han tegnede selv nogle af husene i en enkel, symmetrisk og klassicistisk stil, og hans eksempel smittede af p\xc3\xa5 andre huse. Husene har pudsede facader. Bindingsv\xc3\xa6rkets dage var talte. Resultatet blev det f\xc3\xb8rste n\xc3\xa6sten gennemplanlagte bykvarter i Aarhus._NEWLINE_Mod torvets vestside finder man de \xc3\xa6ldste eksempler i Aarhus p\xc3\xa5 dybe grunde med forhus, mellemhus og baghus. Det g\xc3\xa6lder for de ejendommene, der blev anlagt i skellet mellem torvet og den senere S\xc3\xb8ndergade lige ved overgangen mellem Fredens Torv og Fredensgade.\n_START_SECTION_\nLejlighedsplaner\n_START_PARAGRAPH_\nLejlighedsplanerne er ikke systematisk gennemg\xc3\xa5et for torvet og gaden, men en annonce fra 1869 giver et indtryk af indretningen af en af lejlighederne i byens f\xc3\xb8rste moderne udlejningskompleks, Fredensgade 9 p\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet af torvet og Fredensgade, ogs\xc3\xa5 ben\xc3\xa6vnt Fredens Torv 7:_NEWLINE_"Til April Flyttedag 1869 er en Beboelsesleilighed i Stue-Etagen tilleie - som i flere Aar har v\xc3\xa6ret beboet af Ingenieurcapitain Dalgas - best. af 6 gibsede og tapetserede V\xc3\xa6relser med 6 Kakkelovne. V\xc3\xa6relserne ere f\xc3\xb8lg: Et V\xc3\xa6relse til Contoir paa 2 Fag, et Hj\xc3\xb8rnev\xc3\xa6relse paa 4 Fag, en Spisestue paa 3 Fag og 2 V\xc3\xa6relser til Gaarden. Endvidere i Kj\xc3\xa6lderen Kj\xc3\xb8kken med Comfur og \xc3\xb8vrige dertil tilh\xc3\xb8rende Reqvisiter; ved den ene Side af dette et Pigekammer med Kakkelovn, ved den anden Side en stor Br\xc3\xa6ndekj\xc3\xa6lder og bagved denne til Gaarden: Spisekammer og Fadebur med Borde, R\xc3\xa6kker og Hylder. Fra Spisestuen en Snegletrappe ned til Kj\xc3\xb8kkenet. Loftplads.forskelligt.... J. C. Fastrup" (\xc3\x85rhus Stiftstidende 14.1. 1869).\n_START_SECTION_\nKnudepunkt\n_START_PARAGRAPH_\nFredens Torv blev med \xc3\xa9t slag et vigtigt knudepunkt i byen, da man i 1862 tog jernbanen i brug. Baneg\xc3\xa5rden l\xc3\xa5 jo endnu l\xc3\xa6ngere uden for byen, og man kunne ikke komme dertil. Det vil sige, man kunne ikke komme over \xc3\xa5en ved S\xc3\xb8ndergade, hvor de gamle skr\xc3\xa6nter var umulige at krydse._NEWLINE_I stedet m\xc3\xa5tte man over Mindebroen nede ved Skolegade og Fredens Torv. Pludselig var freden v\xc3\xa6k p\xc3\xa5 torvet, og alt trafik til og fra baneg\xc3\xa5rden gik den vej. Det varede indtil 1884, da broen for enden af S\xc3\xb8ndergade (Str\xc3\xb8get) blev taget i brug. Herefter var Sct. Clemens Bro og vejen frem mod baneg\xc3\xa5rden byens hovedstr\xc3\xb8g \xe2\x80\x93 og Fredens Torv tr\xc3\xa5dte lidt i baggrunden.\n_START_SECTION_\nLevevilk\xc3\xa5r i 1900-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nFlere erindringer ber\xc3\xb8rer livet p\xc3\xa5 torvet. De fort\xc3\xa6ller en historie om, at kvarteret efterh\xc3\xa5nden mistede sit pr\xc3\xa6g af borgerskabskvarter og blev et omr\xc3\xa5de for sm\xc3\xa5handlende og mindrebemidlede._NEWLINE_T\xc3\xb8mrermester Kaj Fisker omtaler i 1981 sin opv\xc3\xa6kst i Fredensgade 20:_NEWLINE_"Vi var 10 voksne og en halv snes b\xc3\xb8rn i fem sm\xc3\xa5 lejligheder med toilet i g\xc3\xa5rden, hvor der ogs\xc3\xa5 var en hestestald. I et kvarter, hvor b\xc3\xb8rnene skulle kridte skoene og st\xc3\xa5 fast. Dagligdagen i milj\xc3\xb8et med dets mange sm\xc3\xa5handlende og v\xc3\xa6rtshuse kunne v\xc3\xa6re s\xc3\xa6rdeles h\xc3\xa5rdt og kontant. Men ogs\xc3\xa5 levende og sp\xc3\xa6ndende p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5de, b\xc3\xb8rn i dag ikke kender."_NEWLINE_Fra Ettie Schroeder, f\xc3\xb8dt 1924, berettes:_NEWLINE_"Fredens Torv var et arbejdssted. Bagg\xc3\xa5rden hvor Ettie voksede op tilh\xc3\xb8rte Br\xc3\xb8drene Kier, og Ettie og hendes bror vidste, at de ikke m\xc3\xa5tte forstyrre arbejderne. Der var meget klare regler for, hvad b\xc3\xb8rnene m\xc3\xa5tte og hvad de ikke m\xc3\xa5tte. Hun husker tydeligt alle de lyde, der var rundt om i g\xc3\xa5rdspladsen - den s\xc3\xa6rlige lyd af heste der gik over brostenene, lyden af b\xc3\xb8lgende jernplader, der blev l\xc3\xa6sset og r\xc3\xa5bende handlende ude fra torvet. Oven p\xc3\xa5 lejligheden var et stor t\xc3\xb8rreloft hvor Ettie og hendes bror Georg legede meget."'