b'\n_START_ARTICLE_\nMetrik (versl\xc3\xa6re)\n_START_SECTION_\nOverordnet\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes forskellige metriske principper, der henholdsvis beskriver verset/metret ud fra stavelsernes varighed, antal eller v\xc3\xa6gt._NEWLINE_Varighed: Kvantiterende vers: lange (\xe2\x80\x93) og korte stavelser (\xe2\x97\xa1), den antikke/klassiske gr\xc3\xa6sk-romersk digtning_NEWLINE_Antal: Syllabiske vers: stavelsest\xc3\xa6llende, i flere romanske sprog, specielt fransk og italiensk_NEWLINE_V\xc3\xa6gt: Accentuerende vers: betonede (\xe2\x80\x93) og ubetonede stavelser (\xe2\x97\xa1), germanske og nordiske sprog_NEWLINE_Herefter vil kun den accentuerende metrik blive forklaret.\n_START_SECTION_\nAccentuerende metrik\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rste strofe i Johannes V. Jensens digt \xe2\x80\x9dGraven i Sne\xe2\x80\x9d vil blive brugt som til at forklare nogle metriske begreber._NEWLINE_Den lille gamle Kirkegaard,_NEWLINE_Hvor muren med sin Vedbend staar_NEWLINE_I Accentuerende metrik beskrives henholdsvis betonede/trykst\xc3\xa6rke/h\xc3\xa6vnings- stavelser med (\xe2\x80\x93) og ubetonede/tryksvage/s\xc3\xa6nknings- stavelser med (\xe2\x97\xa1). Ved hj\xc3\xa6lp af disse to symboler vil der let kunne redeg\xc3\xb8res for et metrum. Metret som hvert vers i \xe2\x80\x9dGraven i sne\xe2\x80\x9d f\xc3\xb8lger, bliver s\xc3\xa5ledes:_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE_I hvert vers veksles der regelm\xc3\xa6ssigt imellem trykst\xc3\xa6rke og tryksvage stavelser. Et fast metrum best\xc3\xa5r af et vist antal taktled. Et taktled starter altid med en trykst\xc3\xa6rk stavelse og slutter lige f\xc3\xb8r den n\xc3\xa6ste trykst\xc3\xa6rke stavelse. Da der er fire trykst\xc3\xa6rke stavelser i metret kan det inddeles i fire taktled._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x97\xa1 | \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 | \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 | \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 | \xe2\x80\x93_NEWLINE_Et tostavelses taktled som her kaldes for en bisyllabel. For 1, 3, 4 og 5 stavelser hedder det henholdsvis: mono-, tri-, tetra- og pentasyllabel.\n_START_SECTION_\nOptakt\n_START_PARAGRAPH_\nDen | lille_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x97\xa1 | \xe2\x80\x93 u_NEWLINE_Den ubetonede stavelse inden det f\xc3\xb8rste taktled eller betonede stavelse kaldes for optakt. Et vers kan starte uden optakt, med optakt, med dobbelt optakt eller flere.\n_START_SECTION_\nVersfod\n_START_PARAGRAPH_\nI antikkens kvantiterende versl\xc3\xa6re findes der adskillige betegnelser for versf\xc3\xb8dder. Disse er p\xc3\xa5 godt og ondt blevet overf\xc3\xb8rt til de moderne accentuerende sprog._NEWLINE_Jambe: \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE_Trok\xc3\xa6: \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1_NEWLINE_Spond\xc3\xa6: \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93_NEWLINE_Daktyl: \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1_NEWLINE_Anap\xc3\xa6st: \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE_Kretikus: \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE_Amfibrak: \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1_NEWLINE_Choriambe: \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE_Den mindste versefod der g\xc3\xa5r igen i verset er en jambe, s\xc3\xa5 metret ville kunne deles op i fire jamber:_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 | \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 | \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 | \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE_Et s\xc3\xa5dan metrum ville man fristes til at kalde en firefodsjambe. Det er dog langt fra alle vers der vil kunne opdeles i fire jamber. Her er der et vers som kan: Jeg kom | en dag | hans grav | at se,_NEWLINE_I et vers som dette vil det g\xc3\xa5 galt:_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x9dDen lil\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x9dle gam\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x9dle Kir\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x9dkegaard,\xe2\x80\x9d_NEWLINE_En mere hensigtsm\xc3\xa6ssig opdeling ville fra sprogets side v\xc3\xa6re:_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x9dDen lille\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x9dgamle\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x9dKirkegaard,\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Her er verset opdelt i disse versf\xc3\xb8dder: en amfibrak, en trok\xc3\xa6 og en kretikus. Dette er derimod heller ikke en hensigtsm\xc3\xa6ssig beskrivelse set fra metrets side. Grunden er versf\xc3\xb8ddernes dobbelthed, da de bestemmes af ordet/ordene, og b\xc3\xa5de beskriver rytmen i ordet/ordene, og samtidig ogs\xc3\xa5 ind beskriver metret. Et taktled er derimod et mere neutralt begreb, da det kun beskriver metret. Navnene p\xc3\xa5 de gamle versf\xc3\xb8dder bliver dog stadig brugt som adjektiver n\xc3\xa5r metret skal beskrives i vers. Derved kan verset beskrives som et jambisk vers, p\xc3\xa5 trods af at det ikke er skrevet i jamber. Betegnelser som trok\xc3\xa6isk, daktylisk og anap\xc3\xa6stisk bliver ligeledes brugt.\n_START_SECTION_\nGangart\n_START_PARAGRAPH_\nGangart eller versgang er en betegnelse for hvordan verset bev\xc3\xa6ger sig. Det er de metriske taktled der bestemmer versets gangart. Af de bisyllabiske gangarter findes der to:_NEWLINE__NEWLINE_Jambisk: \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\xa6_NEWLINE__NEWLINE_Trok\xc3\xa6isk: \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\xa6_NEWLINE_Af de trisyllabiske findes der tre:_NEWLINE__NEWLINE_Anap\xc3\xa6stisk med dobbelt optakt:_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\xa6_NEWLINE__NEWLINE_Anap\xc3\xa6stisk med enkelt optakt eller amfibrakiske:_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\xa6_NEWLINE__NEWLINE_Daktyliske helt uden optakt:_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\xa6_NEWLINE_S\xc3\xa5dan kunne det i princippet forts\xc3\xa6tte med tetrasyllabiske gangarter osv., men bi- og trisyllabiske gangarter er de mest brugte._NEWLINE__NEWLINE_De ovenst\xc3\xa5ende gangarter er alle rene gangarter, da det samme taktled gentages igen og igen. Streng gangart ville det ogs\xc3\xa5 kunne kaldes. De rene bisyllabiske gangarter vil ogs\xc3\xa5 kunne kaldes alterende vers, fordi der skiftes imellem tryk og ikke-tryk. Udover ren gangart findes der frit blandet gangart, hvor der ikke er noget fast m\xc3\xb8nster i hvordan de forskellige taktled placerer sig, og fast blandet gangart, hvor de forskellige taktled placeres i et fast m\xc3\xb8nster.\n_START_SECTION_\nVersudgang\n_START_PARAGRAPH_\nVersudgang er hvordan metret er i slutningen af verset. Ender det med en betonet stavelse, kaldes det mandlig udgang. Er det en betonet stavelse efterfulgt af en ubetonet, kaldes det kvindelig udgang. Endelig, hvis det er en betonet stavelse efterfulgt af to ubetonede, kaldes det sv\xc3\xa6vende eller daktylisk udgang. Versudgang har stor betydning n\xc3\xa5r det g\xc3\xa6lder rimede vers og strofer.\n_START_SECTION_\nVers- og strofeformler\n_START_PARAGRAPH_\nDet er ikke hensigtsm\xc3\xa6ssigt altid at skulle forklare et metrum med (\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\xa6), s\xc3\xa5 for de rene gangarter kan der bruges f\xc3\xb8lgende notation:_NEWLINE_Bi \xe2\x80\x998 = \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE__NEWLINE_Verset er alterende, s\xc3\xa5 en bisyllabisk gangart derfor \xe2\x80\x9dbi\xe2\x80\x9d. Apostrof fordi verset starter med optakt, samt 8 fordi der er otte stavelser i verset._NEWLINE__NEWLINE_Den tolinjede strofe:_NEWLINE_Den lille gamle Kirkegaard,_NEWLINE_Hvor muren med sin Vedbend staar_NEWLINE_Kan alts\xc3\xa5 kort beskrives ved: bi \xe2\x80\x998\xe2\x80\x998_NEWLINE_Og for en trisyllabisk gangart kunne det se s\xc3\xa5dan ud:_NEWLINE__NEWLINE_Tri \xe2\x80\x99\xe2\x80\x9910 = \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1_NEWLINE_En firlinjet strofe som Grundtvigs \xe2\x80\x9dNu falmer Skoven trindt om Land\xe2\x80\x9d Der kan beskrive: bi \xe2\x80\x998 \xe2\x80\x997 \xe2\x80\x998 \xe2\x80\x997 kan forkortes yderligere til bi (\xe2\x80\x998\xe2\x80\x997)\xc2\xb2. Bem\xc3\xa6rk at 2 betyder en fordobling og ikke potens, som det ville i matematisk forstand. Hvis strofen er rimet kan det beskrives s\xc3\xa5ledes:_NEWLINE__NEWLINE_bi \xe2\x80\x998\xe2\x80\x998 aa_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x998\xe2\x80\x997)\xc2\xb2 aB\n_START_SECTION_\nKlassiske versm\xc3\xa5l og versformer\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandrineren bi \xe2\x80\x986\xe2\x80\x996 eller bi \xe2\x80\x986 \xe2\x80\x997_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 || \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 (\xe2\x97\xa1)_NEWLINE_Heksametret_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 ,\xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 ,\xe2\x97\xa1,\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 ,\xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1, \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1_NEWLINE_Elegisk distikon_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 ,\xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 ,\xe2\x97\xa1,\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 ,\xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1, \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 || \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE_Trimetret_NEWLINE__NEWLINE_Bi \xe2\x80\x9912_NEWLINE_Asklepiad\xc3\xa6iske strofe_NEWLINE__NEWLINE_|: \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93\xc2\xa0:|_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE_Alk\xc3\xa6iske strofe_NEWLINE__NEWLINE_|: \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93\xc2\xa0:|_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93_NEWLINE_Sapfiske strofe_NEWLINE__NEWLINE_|\xe2\x88\x99: \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\xc2\xa0:\xe2\x88\x99|_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1 \xe2\x97\xa1 \xe2\x80\x93 \xe2\x97\xa1\n_START_SECTION_\nHistoriske strofeformer\n_START_PARAGRAPH_\nFriederike-strofen:_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x997\xe2\x80\x994)\xc2\xb2_NEWLINE__NEWLINE_Marianne-strofen:_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x999\xe2\x80\x994)\xc2\xb2_NEWLINE__NEWLINE_Zama-strofen:_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x9911\xe2\x80\x994)\xc2\xb2_NEWLINE__NEWLINE_Epitafium-strofen_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x9913\xe2\x80\x996)\xc2\xb2_NEWLINE_Alexandrine-strofen_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x9913\xe2\x80\x9913)\xc2\xb2, bi (\xe2\x80\x9912\xe2\x80\x9912)\xc2\xb2, bi (\xe2\x80\x9913\xe2\x80\x9912)\xc2\xb2 og bi (\xe2\x80\x9912\xe2\x80\x9913)\xc2\xb2_NEWLINE_Aarestrup\xe2\x80\x93strofen:_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x997\xe2\x80\x997)\xc2\xb2 XAXA_NEWLINE_Ottaven_NEWLINE__NEWLINE_Stanza ogs\xc3\xa5 kaldet Ottava rima er en strofe p\xc3\xa5 8 vers_NEWLINE_Ottava toscana/Orlando \xe2\x80\x93 strofen:_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x9911\xe2\x80\x9911)\xc2\xb3 \xe2\x80\x9911\xe2\x80\x9911 (AB)\xc2\xb3 CC_NEWLINE_Zueignung-strofen:_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x9911\xe2\x80\x9910)\xc2\xb3 \xe2\x80\x9911\xe2\x80\x9911 (Ab)\xc2\xb3 CC, bi (\xe2\x80\x9911\xe2\x80\x9910)\xc2\xb3 \xe2\x80\x9910\xe2\x80\x9910 (Ab)\xc2\xb3 cc , bi (\xe2\x80\x9910\xe2\x80\x9911)\xc2\xb3 \xe2\x80\x9911\xe2\x80\x9911 (aB)\xc2\xb3 CC og bi (\xe2\x80\x9910\xe2\x80\x9911)\xc2\xb3 \xe2\x80\x9910\xe2\x80\x9910 (aB)\xc2\xb3 cc_NEWLINE_Ottava siciliana_NEWLINE__NEWLINE_bi (\xe2\x80\x9911\xe2\x80\x9911)\xe2\x81\xb4 (AB)\xe2\x81\xb4'