b'\n_START_ARTICLE_\nGermaine Dulac\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nGermaine Dulac bliver f\xc3\xb8dt i Amiens i det nordlige Frankrig d. 17. november 1882._NEWLINE_Da hendes far var officer i den franske h\xc3\xa6r rejste han meget rundt, Germaine voksede derfor op hos sin bedstemor i Paris. I 1905 gifter hun sig med ingeni\xc3\xb8ren og forfatteren Marie-Louis Albert-Dulac, som g\xc3\xb8r hende interesseret i journalistik og i 1906 er hun redakt\xc3\xb8r p\xc3\xa5 La Francaise, som var et taler\xc3\xb8r for den franske kvindebev\xc3\xa6gelse. Derudover bidrager hun ogs\xc3\xa5 til det radikale feminist magasin La Fronde og i 1926 starter hun s\xc3\xa5ledes som bladets filmkritiker. I 1915 grundl\xc3\xa6gger hun sammen med forfatteren og digteren Irene Hillel-Erlanger sit f\xc3\xb8rste filmproduktionsselskab DH Film. Hun udgiver i 1917 den f\xc3\xb8rste af en lang r\xc3\xa6kke teoretiske artikler om filmkunst og hun deltager aktivt i det organisatoriske arbejde i foreningen Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 des auteurs de films. I 1920 bliver hun skilt fra sin mand Albert Dulac. Hun er medgrundl\xc3\xa6gger af Club Francais du Cin\xc3\xa9ma, der driver filmklubber over hele Frankrig og i 1922 er hun med til, at skabe et netv\xc3\xa6rk for den f\xc3\xb8rste avantgarde i fransk film, samtidig med at hun er en flittig foredragsholder og skribent. Sammen med Gaumont, opretter hun i 1932 et mindre filmselskab France-Actualit\xc3\xa9s, der producerer nyheds- og dokumentarfilm, firmaet lukker imidlertid p\xc3\xa5 grund af \xc3\xb8konomiske problemer i 1935 og Dulac bliver ramt af et slagtilf\xc3\xa6lde, hvorefter hun kun sj\xc3\xa6ldent optr\xc3\xa6der som filminstrukt\xc3\xb8r. Dulac bliver begynder i 1930 at arbejde for socialistpartiet og instruerer filmen Le Cin\xc3\xa9ma au service de l\'histoire, i 1936 er hun dybt involveret i flere kulturelle grupper omkring Folkefronten._NEWLINE_Germaine Dulac d\xc3\xb8de i Paris 20. juli 1942.\n_START_SECTION_\nKunstnerisk udvikling\n_START_PARAGRAPH_\nI 1914 begynder Dulac at interessere sig for film, hvor hun er inspireret af tidens kunstneriske str\xc3\xb8mninger naturalisme og symbolisme. I perioden fra 1915 til 1916 producerer hendes selskab DH Films tre film med manuskript af Hillel-Erlanger og instrueret af Dulac. Hendes f\xc3\xb8rste st\xc3\xb8rre filmsucces opn\xc3\xa5r hun i 1918, med filmen \xc3\x82mes de fous, som er et 4-timer langt melodrama i seks episoder. I 1919 instruerer hun filmen La Cigarette, der indeholder alle de elemnter, der kommer til at karakterisere franske impressionistiske film fremover: On-location optagelse, realistiske fremstillinger, symbolistisk ikonografi, associativ montage og musikale analogier. Hendes film La F\xc3\xaate espagnol fra 1920, er anerkendt som den f\xc3\xb8rste franske avantgarde film. Og Dulac er en af de f\xc3\xb8rende indenfor denne bev\xc3\xa6gelse. I 1924 er hun s\xc3\xa5 utilfreds med sin egen kunstneriske udvikling, at hun skaber de to meget kunstneriske film Le Diable dans la ville og \xc3\x82me d\'artiste efter romanen R\xc3\xaave et R\xc3\xa9alit\xc3\xa9 af den danske historiker Christian Molbech. Filmen La Folie des Vaillants, der er baseret p\xc3\xa5 en roman af Maxim Gorki, fra 1925 skal vise sig at blive et vendepunkt for hende, idet hun altid har betragtet film og musik som t\xc3\xa6t forbundne og nu begynder at arbejde henimod hendes vision om den "ideelle symfoni". I 1927 f\xc3\xa5r filmen La Coquille et le clergyman premiere. Filmen er baseret p\xc3\xa5 et manuskript af den surrealistiske digter Antonin Artaud og bliver i dag betragtet som den f\xc3\xb8rste surrealistiske film, selvom Dulac l\xc3\xa6nge har v\xc3\xa6ret anset for at v\xc3\xa6re en impressionistisk filmskaber, hendes film L\'invitation au voyage fra samme \xc3\xa5r er et godt eksempel p\xc3\xa5 cin\xc3\xa9ma de la suggestion. I slutningen af 1920\'erne instruerer hun en r\xc3\xa6kke eksperimentelle film. Efter fremkomsten af talefilmen stopper Dulac med at lave spillefilm.'