b'\n_START_ARTICLE_\nClaude Adrien Helv\xc3\xa9tius\n_START_SECTION_\nOpv\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nHelv\xc3\xa9tius blev f\xc3\xb8dt ind i en h\xc3\xb8jtst\xc3\xa5ende parisisk familie med forbindelser til hoffet. Faderen var livl\xc3\xa6ge for dronning Marie Leszczy\xc5\x84ska. Sl\xc3\xa6gtsnavnet var oprindelig Schweitzer, men blev latiniseret til Helv\xc3\xa9tius (schweizer).\n_START_SECTION_\nUngdom\n_START_PARAGRAPH_\nEfter en udsv\xc3\xa6vende ungdomstid begyndte Helv\xc3\xa9tius at orientere sig mod intellektuelle kredse, p\xc3\xa5virket af Voltaire og Montesquieu.\n_START_SECTION_\nPrivatliv\n_START_PARAGRAPH_\nHan giftede sig med Anne-Catherine de Ligniville, som i et halvt \xc3\xa5rhundrede bestyrede en af oplysningstidens f\xc3\xb8rende litter\xc3\xa6re saloner.\n_START_SECTION_\nHovedv\xc3\xa6rk\n_START_PARAGRAPH_\nMed sit filosofiske v\xc3\xa6rk De l\'esprit (1758) vakte Helv\xc3\xa9tius bestyrtelse hos kirken og magthaverne. Skriftet blev br\xc3\xa6ndt offentligt, og det blev bandlyst b\xc3\xa5de af kirken og af Sorbonne-universitetet. Arbejdet fik en lunken modtagelse hos andre progressive filosoffer. Han blev kritiseret for at mangle originalitet og for at have hentet sine tanker fra Denis Diderot og John Locke. _NEWLINE_Helv\xc3\xa9tius er en typisk empirist, som mener, at den menneskelige bevidsthed udg\xc3\xb8res af de samlede sanseindtryk, man har f\xc3\xa5et. Som Locke mener han, at mennesket ved f\xc3\xb8dslen er et ubeskrevet blad (tabula rasa), og at al ulighed mellem mennesker skyldes forskellig opdragelse og opv\xc3\xa6kstmilj\xc3\xb8. Nogen medf\xc3\xb8dte forskelle mellem folk eksisterer ikke, mente han._NEWLINE_St\xc3\xb8rst betydning for eftertiden har Helv\xc3\xa9tius\' etik haft. If\xc3\xb8lge Helv\xc3\xa9tius findes der ikke noget absolut godt eller ondt, og mennesket er derfor heller ikke hverken godt eller ondt. I sidste instans er egennytten drivkraften for alle vore handlinger. Hans etik udg\xc3\xb8r s\xc3\xa5ledes en af foruds\xc3\xa6tningerne for den senere utilitarisme. _NEWLINE_En omarbejdet og udvidet udgave af De l\'esprit udkom posthumt mellem 1772 og 1786. Her fremf\xc3\xb8rer han sine tanker om p\xc3\xa6dagogik og opdragelse og h\xc3\xa6vder det synspunkt, at menneskenes iboende egoisme kan styres mod et f\xc3\xa6lles, samfundsnyttigt m\xc3\xa5l gennem et videnskabeligt baseret bel\xc3\xb8nningssystem i skolen. "Alt kan ordnes gennem opdragelse", h\xc3\xa6vder han._NEWLINE_P\xc3\xa5virkning fra Helv\xc3\xa9tius kan spores hos t\xc3\xa6nkere som Jeremy Bentham, John Stuart Mill, Cesare Beccaria og 1800-tallets tidlige socialister.'