b"\n_START_ARTICLE_\nTegnefilm\n_START_PARAGRAPH_\nTegnefilm var i starten film, hvor de enkelte delbilleder er tegnede. I dag d\xc3\xa6kker begrebet dog ogs\xc3\xa5 en del andre m\xc3\xa5der at lave animerede film p\xc3\xa5. Der er fx computeranimation og stop-motion._NEWLINE_De tidligste tegnefilm blev lavet i starten af det 20. \xc3\xa5rhundrede. De var korte og humoristiske, og denne brug af tegnefilm har v\xc3\xa6ret dominerende siden. I 1937 udgav The Walt Disney Company den f\xc3\xb8rste succesfulde tegnefilm i spillefilmsl\xc3\xa6ngde \xe2\x80\x93 Snehvide og de syv dv\xc3\xa6rge, og banede dermed vejen for senere produktioner af denne type._NEWLINE_Med computerens indtog i slutningen af 1980'erne og i l\xc3\xb8bet af 1990'erne er dele af animationsprocessen blevet lettere. Det er dog normalt f\xc3\xb8rst ved rentegningsprocessen, at computere tages i brug \xe2\x80\x93 brugen af tegneblok og blyant indtil da er endnu normen. Computere har udover at lette animationsprocessen gjort det muligt at inkludere computeranimation i ellers traditionelle tegnefilm, hvilket benyttes af flertallet af nyere produktioner._NEWLINE_Tegnefilmen i spillefilmsl\xc3\xa6ngde har siden computeranimationsfilmens fremkomst midt i 1990'erne st\xc3\xb8t mistet popularitet, mens computeranimationsfilmene har st\xc3\xa5et for den ene kassesucces efter den anden. Derfor har flere af de st\xc3\xb8rste producenter, heriblandt Disney og DreamWorks, besluttet at holde helt op med at producere tegnefilm, og i stedet satse p\xc3\xa5 computeranimationsfilm.\n_START_SECTION_\nDe \xc3\xa6ldste tegnefilm\n_START_PARAGRAPH_\nSom f\xc3\xb8rste animerede tegnefilm regnes den 80 sekunder lange Fantasmagorie, der f\xc3\xb8rste gang blev vist i Paris i 1908. Tegneren \xc3\x89mile Cohl havde tegnet hver af de 700 tegninger p\xc3\xa5 papir, og derefter affotograferet dem med negativ film. De fremst\xc3\xa5r derfor n\xc3\xa6rmest som kridtstreger mod en m\xc3\xb8rk tavle. Fantasmagorie fort\xc3\xa6ller ingen egentlig historie, men viser enkle figurer i bev\xc3\xa6gelse. Cohl lavede mere end 250 film, hvoraf 37 har overlevet i filmarkiver._NEWLINE_Walt Disneys Snehvide og de syv dv\xc3\xa6rge fra 1937 har v\xc3\xa6ret omtalt som den f\xc3\xb8rste tegnefilm i spillefilmsl\xc3\xa6ngde, men allerede i 1926 havde den tyske instrukt\xc3\xb8r Lotte Reiniger  pr\xc3\xa6senteret en lang tegnefilm, Prins Achmeds eventyr. Man kender ogs\xc3\xa5 tegnefilmene El Ap\xc3\xb3stol fra 1917 og Sin dejar rastros fra 1918, begge af den argentinske regiss\xc3\xb8r Quirino Cristiani, men begge er g\xc3\xa5et tabt.\n_START_SECTION_\nTegnefilm og computeranimationsfilm\n_START_PARAGRAPH_\nTegnefilm og computeranimationsfilm h\xc3\xb8rer begge til i kategorien animationsfilm._NEWLINE_I computeranimationsfilm (eks. Shrek) skabes f\xc3\xb8rst en figur i et program s\xc3\xa5som 3D Studio Max. For at animere denne figur, flytter man den derefter i sm\xc3\xa5 pr\xc3\xa6cist definerede bev\xc3\xa6gelser \xe2\x80\x93 ikke ulig stop-motion, dog med flere muligheder._NEWLINE_I tegnefilm (eks. L\xc3\xb8vernes Konge) tegnes figuren, eller dele af den, p\xc3\xa5 ny for hver bev\xc3\xa6gelse._NEWLINE_Computeranimationsfilm foreg\xc3\xa5r n\xc3\xa6sten altid i et tredimensionalt rum, mens tegnefilm som oftest bruger todimensionale baggrunde og forgrunde. Det er dog ikke unormalt for tegnefilm at bruge tredimensionale rum i enkelte sekvenser._NEWLINE_Nyere tegnefilm (eks. Prinsen af Egypten) bruger ofte ogs\xc3\xa5 tredimensionale figurer, men kun i mindre roller, der ikke udspiller sig t\xc3\xa6t nok p\xc3\xa5 'kameraet', til at seeren l\xc3\xa6gger m\xc3\xa6rke til det. Hvorvidt de centrale figurer er computermodelerede eller tegnede er centralt for, om en animationsfilm anses for at v\xc3\xa6re en tegnefilm eller en computeranimationsfilm."