b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Gjellerup\n_START_SECTION_\nFamilieforhold og udm\xc3\xa6rkelser\n_START_PARAGRAPH_\nHan var s\xc3\xb8n af pr\xc3\xa6sten Carl Adolph Gjellerup og Anna Fibiger. Efter faderens d\xc3\xb8d i Landet Sogn p\xc3\xa5 Lolland i 1860 flyttede han til moderens f\xc3\xa6tter, Johannes Fibiger, som var pr\xc3\xa6st ved Garnisons Kirke i K\xc3\xb8benhavn._NEWLINE_Han debutterede i 1878 som forfatter med En Idealist (1878), som foreg\xc3\xa5r i samtiden i provinsbyen N, en henvisning til N\xc3\xa6stved, hvor hans plejefar havde f\xc3\xa5et kald som sognepr\xc3\xa6st._NEWLINE_Han delte Nobelprisen i litteratur 1917 med Henrik Pontoppidan._NEWLINE_Der er opkaldt veje efter Karl Gjellerup: Karl Gjellerup Stra\xc3\x9fe i Dresden, Tyskland og Karl Gjellerups Alle i S\xc3\xb8borg i Gladsaxe kommune\n_START_SECTION_\nLitter\xc3\xa6r produktion\n_START_PARAGRAPH_\nHan blev f\xc3\xb8dt i Roholte hvor Faderen var pr\xc3\xa6st. Tidlig faderl\xc3\xb8s blev drengen opdraget i K\xc3\xb8benhavn hos moderens f\xc3\xa6tter, den poetisk begavede pr\xc3\xa6st Johannes Fibiger, blev_NEWLINE_student 1874 og slog i overensstemmelse med sl\xc3\xa6gtens traditioner, ind p\xc3\xa5 teologien. Imidlertid ledte hans skarpe, kritiske forstand ham snart ind p\xc3\xa5 moderne bibelkritik og_NEWLINE_bort fra troen, og \xe2\x80\x94 opvokset som han var i den Fibigerske sl\xc3\xa6gts \xc3\xa6stetiske interesser \xe2\x80\x94 fordybede den unge teolog sig i den gr\xc3\xa6ske antik, i tyske_NEWLINE_klassikere, s\xc3\xa6rlig Schiller, og i nyere engelske digtere. Shelley og Byron har det vel ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6ret, som f\xc3\xb8rst f\xc3\xb8rte ham over i 1870\'ernes Brandeske bev\xc3\xa6gelse, og han blev nu en fyrig adept af Georg Brandes og af tidens radikale naturalisme._NEWLINE_Lige efter at have taget teologisk eksamen i 1878 skrev han de polemisk-frit\xc3\xa6nkerske nutidsfort\xc3\xa6llinger En Idealist (1878) og Det unge Danmark (1879); Tendensen mod kristendommen b\xc3\xa6rer ogs\xc3\xa5 den historiske roman Antigonos (1880), i hvilken Gjellerups gr\xc3\xa6ske dannelse i \xc3\xb8vrigt f\xc3\xa5r et smukt udtryk. Samtidig uddannede Gjellerup sig ivrigt i moderne retning ved studium af Darwin og Spencer (1881 fik han K\xc3\xb8benhavns Universitets guldmedalje for en filosofisk prisafhandling) og ved l\xc3\xa6sningen af den ny franske romanlitteratur. Digtsamlingen R\xc3\xb8dtj\xc3\xb8rn (1881) var udviklingsfilosofi og frit\xc3\xa6nkerpolemik sat i \xe2\x80\x94 ofte barokke og uheldige, omend nu og da originale og farverige \xe2\x80\x94 vers. I digtcyklussen Aander og Tider ved Darwin\xe2\x80\x99s d\xc3\xb8d i 1882 lykkedes det ham bedre at omsmelte moderne naturvidenskab i poetiske syner; samme \xc3\xa5r skildrede Gjellerup i romanen Germanernes L\xc3\xa6rling med megen forst\xc3\xa5else sin \xc3\xa5ndelige udvikling._NEWLINE_Imidlertid begyndte Gjellerups hidtidige radikalisme temmelig hurtig at s\xc3\xa6tte sig; efter at have skrevet to k\xc3\xb8nne, men m\xc3\xa9n-l\xc3\xb8se og tamme nutidsnoveller Romulus og G Dur, kom han ud at rejse \xe2\x80\x94 til Tyskland, Gr\xc3\xa6kenland og Rusland \xe2\x80\x94, og i sine rejseskildringer En klassisk Maaned (1884) og Vandreaaret (1885) br\xc3\xb8d han p\xc3\xa5 voldsom m\xc3\xa5de med "brandesianismen". Han var ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 denne tid kastet ind i lidenskabelige personlige Brydninger i 1887 indgik han \xc3\xa6gteskab). I sin digtning famlede han nu efter et h\xc3\xb8jere, ideal retning, idet han ville forbinde sit moderne, naturm\xc3\xa6ssige livssyn med den humanistiske idealisme, som han havde inddrukket fra sin tidligste ungdom. Med sin omfattende \xc3\xa6stetiske dannelse lod han sig inspirere, snart af gammelnordiske emner (Brynhild (1884), Hagbart og Signe (1888), han oversatte ogs\xc3\xa5 i 1895 Eddasangene, snart af klassisk gr\xc3\xa6sk (Tamyris (1887), En klassisk Legende (samme \xc3\xa5r), nu af rokokoen med Bryllupsgaven (1888), s\xc3\xa5 af revolutionen i St Just (1886)._NEWLINE_Mens han i den stort anlagte digtning Tamyris n\xc3\xa6rmest m\xc3\xa5 siges at have forl\xc3\xb8ftet sig p\xc3\xa5 en sk\xc3\xb8n, oph\xc3\xb8jet id\xc3\xa9, er der i Brynhild en tragisk f\xc3\xb8lelsesg\xc3\xa6ring og et storladent tankesving, som l\xc3\xb8fter Gjellerups noget anstrengte verskunst op til virkelig poesi. Nok s\xc3\xa5 meget umiddelbart liv var der dog i de to romaner, i hvilke Gjellerups kunst atter nedlod sig til samtidens virkelighed. Minna (1889) og M\xc3\xb8llen (1896) skildrer stemningsfuldt og anskueligt, f\xc3\xa6ngsler l\xc3\xa6serens medf\xc3\xb8lende interesse og s\xc3\xb8ger psykologisk at forklare, moralsk at bed\xc3\xb8mme alvorlige sj\xc3\xa6lelige konflikter. Ubetydeligere og romanagtige virkede fort\xc3\xa6llinger som Ved Gr\xc3\xa6nsen (1897) og Tankel\xc3\xa6serinden (1902)._NEWLINE_I dramaet, som Gjellerup samtidig slog sig p\xc3\xa5, var det heller ikke Kong Hjarne Skjald, som skaffede ham laurb\xc3\xa6r, men nutidsskuespillene Herman Vandel (1891) og is\xc3\xa6r det virkningsfulde og poesirige Wuthorn (1893), der gjorde lykke p\xc3\xa5 scenen._NEWLINE_Imidlertid havde Gjellerup bosat sig i Dresden, hvor hans hustru h\xc3\xb8rte hjemme. Og \xe2\x80\x94 vel til dels gennem Wagner, hvis musik Gjellerup tidlig interesserede sig for (Richard Wagner i Trilogien Nibelungen Ring (1890) \xe2\x80\x94 kom den stadig s\xc3\xb8gende og l\xc3\xa6relystne \xc3\xa5nd fra \xc3\xa5rhundredskiftet ind p\xc3\xa5 indisk religionsfilosofi, og fra den henter en r\xc3\xa6kke nye digteriske arbejder deres inspiration: Legendedramaerne Offerildene (1903) og Den fuldendtes Hustru (1907), de store romandigtninger Pilgrimmen Kamanita (1906) og Verdensvandrerne (1910). I sine sidste romaner har Gjellerup imidlertid igen s\xc3\xb8gt andetsteds hen \xe2\x80\x94 i Rudolph Stens Landpraksis (1913) til nutidens Danmark, i Guds Venner (1916) til den tyske reformationistid._NEWLINE_En digter- og en t\xc3\xa6nkerbegavelse k\xc3\xa6mper p\xc3\xa5 en egen m\xc3\xa5de i Gjellerup; hans digtning svulmer ikke just af naturel og oprindelighed, den sproglige kraft er ringe og det kunstneriske instinkt ikke sikkert, men der er h\xc3\xb8j poetisk intelligens, megen kunstnerisk kultur og kunnen i ham, og der ligger en fin og alvorlig moralsk interesse, et dybt og oph\xc3\xb8jet filosofisk syn bag meget af hans brogede produktion.'