b"\n_START_ARTICLE_\nMarcus Gj\xc3\xb8e Rosenkrantz\n_START_SECTION_\nOphav\n_START_PARAGRAPH_\nMarcus Gj\xc3\xb8e Rosenkrantz var ud af den s\xc3\xa5kaldte Barritskov/Brusg\xc3\xa5rd-linje af den store Rosenkrantz-sl\xc3\xa6gt. Han blev opkaldt efter en ret fjern sl\xc3\xa6gtning, diplomaten Marcus Gi\xc3\xb8e, der d\xc3\xb8de som sidste mandlige medlem af Gi\xc3\xb8e-sl\xc3\xa6gten i 1698. Hans far var Otto Christian Rosenkrantz (1723-1785), som var officer ved forskellige norske regimenter og i 1780 blev kommandant p\xc3\xa5 Vard\xc3\xb8hus. I sit andet \xc3\xa6gteskab med Karen Johanne (f\xc3\xb8dt R\xc3\xb8nning) havde han tre s\xc3\xb8nner, af hvilke Marcus Gj\xc3\xb8e Rosenkrantz som den yngste blev f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 g\xc3\xa5rden Vigvold i Tvejd ved Kristiansand. Hans \xc3\xa6ldste broder var den senere danske udenrigsminister Niels Rosenkrantz.\n_START_SECTION_\nUddannelse og tidlige karriere\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5rene 1776-1780 var han elev ved den kongelige norske milit\xc3\xa6re matematiske skole. I 1781 blev han student fra Randers l\xc3\xa6rde Skole. Efter en arv fik Marcus Gj\xc3\xb8e midlerne til at studere ved K\xc3\xb8benhavns Universitet, hvorfra han i 1784 blev juridisk kandidat. Samme \xc3\xa5r blev han hofjunker og auskultant ved Overhofretten i Christiania. Fra 1785-1790 var han assessor ved samme ret.\n_START_SECTION_\nGodsejer i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nMed midlerne fra en arv k\xc3\xb8bte han i 1792 de forholdsvis beskedne herreg\xc3\xa5rde Lerb\xc3\xa6k og Sk\xc3\xa5rupg\xc3\xa5rd ved Frederikshavn. G\xc3\xa5rdene var slet drevne og han frasolgte med det samme det tilh\xc3\xb8rende f\xc3\xa6stegods. Allerede i 1794 solgte han ogs\xc3\xa5 hovedg\xc3\xa5rdene for at vende tilbage til Norge.\n_START_SECTION_\nFamilieliv\n_START_PARAGRAPH_\nMarcus Gi\xc3\xb8e Rosenkrantz var i 1791 blevet gift med Amalie Tugendreich von Barner. Hun d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 Lerb\xc3\xa6k det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r blot otte dage efter, at hun nedkom med parrets eneste barn datteren Karen Rosenkrantz (1792-1837). Efter fire \xc3\xa5r som enkemand \xc3\xa6gtede han 1796 Maren Juel, der havde v\xc3\xa6ret gift to gange f\xc3\xb8r, hhv. med generalkrigskrigskommiss\xc3\xa6r Peter Holter (1723-1786) og generalaudit\xc3\xb8r Ole Christian Wessel (1744-1794). Fra sin f\xc3\xb8rste mand havde hun de norske godser Borreg\xc3\xa5rd, Hafslund og Ljan, der nu blev familiens hjem. I sit andet \xc3\xa6gteskab fik Marcus Gj\xc3\xb8e Rosenkrantz ingen b\xc3\xb8rn.\n_START_SECTION_\nSenere karriere\n_START_PARAGRAPH_\nEfter hans tilbagevenden til Norge blev Marcus Gj\xc3\xb8e Rosenkrantz 1794-97 magistratspr\xc3\xa6sident i Christiania. I 1799 fik han s\xc3\xa6de i Akershus Stifts skifteret. I 1804 blev han udn\xc3\xa6vnt til kammerherre og amtmand over Frederiksstads og Sm\xc3\xa5lenenes amter. 1807 indtr\xc3\xa5dte han i den norske regeringskommission. Samme \xc3\xa5r blev han tillige medlem af Overkriminalretten og formand for den norske finanskassedirektion. 1810-1812 var Rosenkrantz stiftsamtmand over Akershus stift og amtmand over Akershus Amt. Han deltog ogs\xc3\xa5 i stiftelsen af Selskabet for Norges Vel, hvor han sad som direkt\xc3\xb8r fra 1810. 1811 medlem af kommissionen for oprettelsen af et norsk universitet. I 1813 udn\xc3\xa6vntes han til enedirekt\xc3\xb8r for rigsbankens norske afdeling. Samme \xc3\xa5r blev han afskediget som amtmand og 1814 blev han medlem regeringsr\xc3\xa5det. Han deltog i stormandsm\xc3\xb8det eller notabelm\xc3\xb8det p\xc3\xa5 Eidsvold 16. februar med henblik p\xc3\xa5 etablering af en norsk forfatning. Efter den svenske konges valg til norsk konge forblev han forel\xc3\xb8big som medlem af det rekonstruerede statsr\xc3\xa5d, dog uden departement, alene som direkt\xc3\xb8r for rigsbanken. I 1815 fik han efter eget \xc3\xb8nske afsked som statsr\xc3\xa5d og direkt\xc3\xb8r for rigsbanken. _NEWLINE_Han blev siden flere gange valgt til Stortinget.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa6der\n_START_PARAGRAPH_\nGaden Rosenkrantz' gate i det centrale Oslo er opkaldt efter ham."