b"\n_START_ARTICLE_\nGini-koefficient\n_START_PARAGRAPH_\nGini-koefficienten er et m\xc3\xa5l for graden af ulighed i en fordeling, ofte anvendt overfor en formue- eller indkomstfordeling. Koefficienten er et tal mellem 0 og 1. I en helt lige fordeling, hvor alle indkomstmodtagere har samme indkomst, er Gini-koefficienten 0. Jo mere ulige fordelingen er, jo st\xc3\xb8rre vil Gini-koefficienten v\xc3\xa6re. Koefficientens maksimale st\xc3\xb8rrelse er 1, som angiver den situation, hvor \xc3\xa9n person tjener hele indkomsten i \xc3\xb8konomien. Gini-koefficienten er s\xc3\xa5ledes et samlet udtryk for indkomstulighed i et samfund, m\xc3\xa5lt som andel af den maksimalt mulige ulighed. Man kan ogs\xc3\xa5 sige, at koefficienten m\xc3\xa5ler afvigelsen fra en helt lige indkomstfordeling i et land. Ofte omregnes koefficienten til et indeks (forholdstal), hvor en Gini-koefficient p\xc3\xa5 1 svarer til 100, dvs. man multiplicerer koefficienten med 100. Ogs\xc3\xa5 dette tal ben\xc3\xa6vnes Gini-koefficienten, men kan ogs\xc3\xa5 kaldes Gini-indekset. Det kan fortolkes som procentandele af en situation med maksimal ulighed._NEWLINE_Gini-koefficienten er opkaldt efter den italienske statistiker Corrado Gini, der publicerede sin id\xc3\xa9 i artiklen Variabilit\xc3\xa0 e mutabilit\xc3\xa0 i 1912._NEWLINE_I mange vestlige lande, bl.a. Danmark, har Gini-koefficienten for indkomst v\xc3\xa6ret stigende i de sidste \xc3\xa5rtier, svarende til, at indkomsterne er blevet mere ulige fordelt.\n_START_SECTION_\nBeregning af Gini-koefficienten\n_START_PARAGRAPH_\nKoefficienten beregnes ved f\xc3\xb8rst at opstille individer efter indkomst, begyndende med de fattigste. I et koordinatsystem kan dette plottes ind som procent af befolkningen overfor procent af den samlede indkomst. I en hypotetisk fuldst\xc3\xa6ndig lige indkomstfordeling vil 10\xc2\xa0% af befolkningen tegne sig for n\xc3\xb8jagtig 10\xc2\xa0% af den samlede indkomst, 20\xc2\xa0% af befolkningen for 20\xc2\xa0% af den samlede indkomst og s\xc3\xa5 fremdeles (hvorved der f\xc3\xa5s en ret linje med h\xc3\xa6ldningskoefficient 1). Arealet mellem kurven for den faktiske indkomstfordeling (kaldet Lorenz-kurven efter den amerikanske \xc3\xb8konom Max Otto Lorenz) og kurven for den fuldst\xc3\xa6ndig lige fordeling beregnes, og dette areal divideres med arealet for den fuldst\xc3\xa6ndig lige fordeling (som er 1/2). Herved f\xc3\xa5s Gini-koefficienten.\n_START_SECTION_\nAlternative ulighedsm\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nGini-koefficienten kan v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6r at fortolke. Blandt andet siger en \xc3\xa6ndring i koefficienten fra et \xc3\xa5r til et andet ikke noget om, hvor i fordelingen forholdene har \xc3\xa6ndret sig: Om det f.eks. har v\xc3\xa6ret blandt de fattigste, de rigeste eller midt i fordelingen. Derfor anvender man i nogle sammenh\xc3\xa6nge alternative ulighedsm\xc3\xa5l som eksempelvis Palmaforholdet, P90/10-forholdet, S80/20-forholdet eller den maksimale udj\xc3\xa6vningsprocent.\n_START_SECTION_\nDanske opg\xc3\xb8relser af Gini-koefficienten\n_START_PARAGRAPH_\nEn r\xc3\xa6kke institutioner offentligg\xc3\xb8r regelm\xc3\xa6ssigt beregninger af Gini-koefficienten med hensyn til indkomst for den danske befolkning. Det g\xc3\xa6lder s\xc3\xa5ledes Danmarks Statistik (\xc3\xa5rligt, bl.a. p\xc3\xa5 Statistikbanken), \xc3\x98konomi- og Indenrigsministeriet (s\xc3\xa5ledes i den \xc3\xa5rlige publikation Fordeling og incitamenter), De \xc3\x98konomiske R\xc3\xa5d (normalt hvert femte \xc3\xa5r i et kapitel om indkomstfordelingen) og Arbejderbev\xc3\xa6gelsens Erhvervsr\xc3\xa5d (typisk i den \xc3\xa5rlige publikation Fordeling og Levevilk\xc3\xa5r). Lejlighedsvis opg\xc3\xb8res ogs\xc3\xa5 Gini-koefficienter for formuefordelingen i Danmark._NEWLINE_Gini-koefficienten for den danske indkomstfordeling har generelt v\xc3\xa6ret stigende siden 1980'erne, svarende til, at indkomstfordelingen er blevet mere ulige. Danmarks Statistik beregner s\xc3\xa5ledes, at Gini-koefficienten er steget fra 22,1 i 1987 til 29,3 i 2017, en stigning p\xc3\xa5 ca. 33 pct.\n_START_SECTION_\nInternational sammenligning 2010-2017\n_START_PARAGRAPH_\nFN's udviklingsorganisation UNDP offentligg\xc3\xb8r \xc3\xa5rligt oversigter over indkomstfordelingen i de fleste af verdens lande (hvor data stammer fra Verdensbanken). I en 2018-udgivelse med data fra perioden 2010-2017 var verdens fem mest lige lande med den laveste Gini-koefficient Aserbajdsjan (16,6), Ukraine (25,0), Slovenien (25,4), Island (25,6) og Tjekkiet (25,9). I denne opg\xc3\xb8relse optr\xc3\xa5dte Danmark p\xc3\xa5 en femtendeplads med en koefficient p\xc3\xa5 28,2."