b'\n_START_ARTICLE_\nSpejl\n_START_SECTION_\nRefleksion\n_START_PARAGRAPH_\nEn lysstr\xc3\xa5le kastes tilbage fra et spejl i en vinkel, der er lig med den vinkel, den ramte spejlet i. Det vil sige, at hvis lysstr\xc3\xa5len skinner ind p\xc3\xa5 spejlet i en vinkel p\xc3\xa5 30 grader, s\xc3\xa5 kastes den tilbage fra det punkt, den rammer, i en vinkel p\xc3\xa5 30 grader, men i modsat retning. Spejle ser ud til at bytte om p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jre og venstre, men de g\xc3\xb8r det ikke i virkeligheden._NEWLINE_En hvid flade kan ikke virke som et spejl, selv om den ikke opsuger lyset, for den kaster det tilbage som diffust lys, s\xc3\xa5 der ikke dannes et billede. De tidligste spejle (n\xc3\xa5r man ser bort fra vandflader, jf myten om Narcissos) bestod af en plade af poleret metal, ofte s\xc3\xb8lv n\xc3\xa5r hensigten var at bruge spejlet i den personlige pleje, men af andre metaller, hvis man bare ville skabe intenst, tilbagekastet lys.\n_START_SECTION_\nKonstruktion og typer\n_START_PARAGRAPH_\nModerne spejle best\xc3\xa5r for det meste af et tyndt lag aluminium (eller andre metaller), som er lagt p\xc3\xa5 en glasplade. Men ogs\xc3\xa5 s\xc3\xb8lvbel\xc3\xa6gning bruges, f.eks. i Pilkington Optimirror\xe2\x84\xa2. De er oftest belagt p\xc3\xa5 bagsiden, s\xc3\xa5 den reflekterende overflade ses gennem glasset. Det g\xc3\xb8r spejlet holdbart, men det forringer billedkvaliteten i spejlet p\xc3\xa5 grund af uvedkommende reflekser fra forsiden af glaspladen. S\xc3\xa5dan et spejl reflekterer ca. 80% af det lys, det modtager. Spejle, der er belagt p\xc3\xa5 forsiden, og som har en bedre billedkvalitet, bliver let beskadiget og \xc3\xb8delagt. De reflekterer 90-95% af det modtagne lys. Astronomiske spejle er af den sidste type, og de m\xc3\xa5 have lagt ny overflade p\xc3\xa5 med mellemrum for at fastholde deres kvalitet._NEWLINE_Visse spejle har b\xc3\xa5de et glas foran og bagved det reflekterende lag. Dette beskytter mod korrosion af det reflekterende metallag, og til indmuring i v\xc3\xa5drum (badev\xc3\xa6relser) anbefales det at bruge s\xc3\xa5danne spejle. Disse spejle kaldes dobbeltspejle, badespejle eller v\xc3\xa5drumsspejle.\n_START_SECTION_\nSpejle i videnskab\n_START_PARAGRAPH_\nTil videnskabeligt, optisk arbejde bruges ofte dielektriske spejle. De best\xc3\xa5r af et grundlag, der kan v\xc3\xa6re af glas eller andre materialer, og som man har lagt et eller flere lag af dielektrisk materiale p\xc3\xa5, s\xc3\xa5 de danner en optisk coating. Ved at v\xc3\xa6lge type og tykkelse af de dielektriske lag, kan man styre spektret af b\xc3\xb8lgel\xc3\xa6ngder og m\xc3\xa6ngden af lys, som spejlet reflekterer. De bedste spejle af denne type kan reflektere mere end 99,999% af det lys (i et sn\xc3\xa6vert spektrum af b\xc3\xb8lgel\xc3\xa6ngder), der rammer spejlet.\n_START_SECTION_\nEnvejsspejle\n_START_PARAGRAPH_\nEt \xc3\xa9nvejsspejl kaster kun ca. halvdelen af lyset tilbage og lader den anden halvdel passere igennem. Det er en glasplade, der er belagt s\xc3\xa5 tyndt med metalmolekyler, at de kun d\xc3\xa6kker halvdelen af overfladen. Det kan kun bruges mellem et m\xc3\xb8rkt og et godt oplyst rum. Fra den m\xc3\xb8rke side ser det ud som et gennemsigtigt vindue, og fra den lyse side ligner det et spejl. Det kan bruges, n\xc3\xa5r man vil iagttage kriminelle mist\xc3\xa6nkte, kunder (n\xc3\xa5r man frygter, at de vil stj\xc3\xa6le) osv. Den samme slags spejl kaldes et halvt belagt spejl, n\xc3\xa5r man bruger det i et optisk instrument. Det skal dele en lysstr\xc3\xa5le, s\xc3\xa5 halvdelen passerer lige igennem, mens den anden halvdel kastes tilbage.\n_START_SECTION_\nSpejle p\xc3\xa5 biler\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 biler og andre motork\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer er der som regel flere spejle der skal hj\xc3\xa6lpe med at orientere sig i trafikken for at undg\xc3\xa5 f\xc3\xa6rdseldulykker. Der er forskellige lovkrav til spejlenes udformning alt efter placering og k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jstype; nogle spejle er flade, mens andre er konvekse (vidvinkelspejle).\n_START_SECTION_\nSpejle i kunst\n_START_PARAGRAPH_\nSpejle har haft stor betydning for billedkunst og litteratur. De g\xc3\xb8r det muligt for kunstneren at se sig selv, s\xc3\xa5dan som hans eller hendes omverden ser ham eller hende. Spejles foruroligende evne til at fordoble eller mangedoble verden har v\xc3\xa6ret unders\xc3\xb8gt og beskrevet talrige gange, men n\xc3\xa6ppe mere indg\xc3\xa5ende end hos Jorge Luis Borges.'