b'\n_START_ARTICLE_\nKampen ved Lundby\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 tidspunktet for kampen var Jylland reelt opgivet. H\xc3\xa6ren var blevet sl\xc3\xa5et ved Dybb\xc3\xb8l allerede i april og for kun f\xc3\xa5 dage siden fortr\xc3\xa6ngt fra Als. De tilbagev\xc3\xa6rende styrker var trukket nord for Limfjorden og i f\xc3\xa6rd med at blive udskibet fra Frederikshavn._NEWLINE_1. Regiment under oberstl\xc3\xb8jtnant H.C.J. Beck var blevet efterladt i N\xc3\xb8rresundby for at sl\xc3\xb8re udskibningen l\xc3\xa6ngst muligt, sikre fjordovergangene og \xe2\x80\x93 hvis lejlighed byder sig uden uforholdsm\xc3\xa6ssig risko \xe2\x80\x93 rykke frem mod syd._NEWLINE_1. juli havde preusserne sendt tre rekognosceringskommandoer mod nord fra Hobro. Beck besluttede straks at rykke mod syd med 5. kompagni (160 mand) mod Ellidsh\xc3\xb8j. Her forventede han tr\xc3\xa6ffe et af kommandoerne i natlogi. Dette var i mellemtiden rykket mod syd, men et andet rapporteredes fra Gunderup mod \xc3\xb8st, hvortil Beck n\xc3\xa5ede ved morgengry. Her s\xc3\xa5s en vognkolonne drage mod nord, og med spejdere fandt man ud af, at den stoppede i Lundby.\n_START_SECTION_\nKampen\n_START_PARAGRAPH_\nSpejderne var blevet observeret af preusserne, som med ca. 70 af 124 mand var g\xc3\xa5et i d\xc3\xa6kning bag et jorddige i Lundbys sydkant. Fra gravh\xc3\xb8jen Kongeh\xc3\xb8j ca. 500 meter syd for byen skr\xc3\xa5ner en lang flad bakke ned mod byen. Herfra befalede Beck kompagnichefen, kaptajn P.C. Hammerich, at udf\xc3\xb8re et rask og determineret bajonetangreb._NEWLINE_Flere lokale var tilstede og tilb\xc3\xb8d at lede kompagniet \xc3\xb8stom gennem en slugt eller vestom, hvor nogle hegn ville kunne give skjul, hvilket Beck dog afviste, idet hans kompagni ikke skulle f\xc3\xb8res af en bonde, og at den lige vej var den korteste._NEWLINE_Under hurrar\xc3\xa5b l\xc3\xb8b kompagniet fremad i halvdelingskolonne. P\xc3\xa5 200 meters afstand \xc3\xa5bnede preusserne f\xc3\xb8rste gang ild. Med deres bagladegev\xc3\xa6rer n\xc3\xa5ede de at afgive tre salver, f\xc3\xb8r angrebet gik i st\xc3\xa5 20 meter foran jorddiget. Da udgjorde det danske tab 70 mand mod tre s\xc3\xa5rede preussere._NEWLINE_Preusserne valgte ikke at udnytte sejren til at forf\xc3\xb8lge de resterende danskere; i stedet br\xc3\xb8d de op og drog mod Hobro medbringende b\xc3\xa5de egne og danske s\xc3\xa5rede. De medbragte ogs\xc3\xa5 13 d\xc3\xb8de til Gunderup.\n_START_SECTION_\nResultat og analyser\n_START_PARAGRAPH_\nKampens umiddelbare resultat blev et klart nederlag til Danmark, idet den danske side havde et tab p\xc3\xa5 32 d\xc3\xb8de, 44 s\xc3\xa5rede, 20 tilfangetagne og to savnede \xe2\x80\x93 i alt 98 \xe2\x80\x93 mod blot tre s\xc3\xa5rede preussere. I det store billede kom kampen ikke til at betyde noget \xe2\x80\x93 landkampen havde Danmark allerede tabt, og en eventuel sejr ville n\xc3\xa6ppe have \xc3\xa6ndret ved dette._NEWLINE_Generelt siges, at en angriber som udgangspunkt vil skulle have en styrkeoverlegenhed p\xc3\xa5 en faktor tre; her var danskerne end ikke dobbelt s\xc3\xa5 mange som de forsvarende. Alligevel g\xc3\xb8r forskellige kilder en del ud af at analysere supplerende \xc3\xa5rsager til det danske nederlag.\n_START_SECTION_\nFor- og bagladegev\xc3\xa6rer\n_START_PARAGRAPH_\nPreusserne r\xc3\xa5dede over de mere moderne bagladegev\xc3\xa6rer, som kunne skyde en del hurtigere end de danske forladegev\xc3\xa6rer. Dermed skulle preusserne have en st\xc3\xb8rre ildkraft, end antallet af soldater angiver, og den relative styrke forskydes til deres fordel. En popul\xc3\xa6r myte om det danske nederlag i 2. Slesvigske krig er, at netop denne forskel i ildkraft, var en st\xc3\xa6rkt medvirkende \xc3\xa5rsag. Kampen ved Lundby var dog reelt den eneste tr\xc3\xa6fning i l\xc3\xb8bet af krigen, hvor bagladegev\xc3\xa6ret var udslagsgivende (alle st\xc3\xb8rre infanteritr\xc3\xa6fninger i l\xc3\xb8bet af krigen, hvor gev\xc3\xa6ret kunne have haft betydning var overfor \xc3\xb8strigske tropper, der var udstyrede med forladegev\xc3\xa6rer).\n_START_SECTION_\nBajonetangreb\n_START_PARAGRAPH_\nNogle kilder peger ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5, at bajonetangreb allerede da skulle v\xc3\xa6re h\xc3\xa5bl\xc3\xb8st, og at Beck burde have vidst dette. Henset til at reglementer havde en procedure for bajonetangreb, g\xc3\xb8r dette kritikken af Beck urimelig. Samtidig kan det bidrage til at forklare udfaldet \xe2\x80\x93 i det omfang det er korrekt, at bajonetangreb allerede da burde have v\xc3\xa6re opgivet.\n_START_SECTION_\nSamtidens dom\n_START_PARAGRAPH_\nSamtiden opfattede ikke affairen som det nederlag, det reelt var. Her havde v\xc3\xa6ret vist initiativ og handlekraft, hvilket jo netop er, hvad forventes i krig. Julius Strandberg skrev en skillingsvise, i hvilken den brave kommand\xc3\xb8r prises p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5de, s\xc3\xa5 det er sv\xc3\xa6rt at gennemskue, at Danmark faktisk tabte. Beck blev efterf\xc3\xb8lgende udn\xc3\xa6vnt til oberst og kommand\xc3\xb8r af Dannebrogordenen.\n_START_SECTION_\nNutidige minder\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 kamppladsen \xe2\x80\x93 umiddelbart \xc3\xb8st for landevejen \xe2\x80\x93 findes et stort kors til minde om slaget. Det bes\xc3\xb8ges p\xc3\xa5 \xc3\xa5rsdagen for kampen af officerer fra Gardehussarregimentet (som nu videref\xc3\xb8rer 1. Regiments historie)._NEWLINE_P\xc3\xa5 kirkeg\xc3\xa5rden ved Gunderup Kirke er en mindesten for de faldne._NEWLINE_I Lundby findes der et mindre museum dedikeret til kampen ved Lundby. _NEWLINE_I Aalborg er der p\xc3\xa5 Aalborg Forsvars- og Garnisonsmuseum et terr\xc3\xa6nbord, som viser kampen med danskerne p\xc3\xa5 vej ned ad bakken._NEWLINE_I Hobro er der et mindesm\xc3\xa6rke for en svensk officer, der som frivillig deltog p\xc3\xa5 dansk side og d\xc3\xb8de af s\xc3\xa5r fra kampen.'