b'\n_START_ARTICLE_\nLov om Tilsyn med Fremmede og Rejsende\n_START_PARAGRAPH_\nLov om Tilsyn med Fremmede og Rejsende af 1875 var en dansk lov, som blev indf\xc3\xb8rt for at lette den politim\xc3\xa6ssige kontrol med indvandrerne. Med loven blev det muligt for politiet at udvise u\xc3\xb8nskede fremmede af landet. Loven om tilsynet med fremmede modtog kongelig underskrift den 15. maj 1875 og tr\xc3\xa5dte i kraft den 1. juli samme \xc3\xa5r. Den blev i 1952 afl\xc3\xb8st af Lov om udl\xc3\xa6ndinges adgang til landet.\n_START_SECTION_\nIndhold\n_START_PARAGRAPH_\nI loven, som var Danmarks f\xc3\xb8rste indvandrerlov, blev det bestemt, at der skulle udstedes opholdsb\xc3\xb8ger til udl\xc3\xa6ndinge, n\xc3\xa5r de kom til landet. Ved flytning til og fra en kommune skulle indehaveren af opholdsbogen have den stemplet hos de lokale politimyndigheder. Tilsynet uden for k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne flyttede fra sognepr\xc3\xa6sterne over til sognefogederne. Udl\xc3\xa6ndinge skulle kunne dokumentere, at de kunne fors\xc3\xb8rge sig selv i mindst otte dage. Opholdsb\xc3\xb8gerne fungerede dermed som et kontrolredskab, der gjorde det muligt for myndighederne at f\xc3\xb8lge indvandrernes f\xc3\xa6rden og derved spore og udvise u\xc3\xb8nskede personer. Det var is\xc3\xa6r den voksende tilstr\xc3\xb8mning af fattige svenske arbejdere, der aktualiserede behovet hos de danske myndigheder for et s\xc3\xa5dant lovindgreb. Mellem 1860 og 1910 immigrerede mere end 81.000 svenskere til Danmark. De fandt arbejde p\xc3\xa5 de store jernbaneanl\xc3\xa6g og arbejdede p\xc3\xa5 K\xc3\xb8benhavns bef\xc3\xa6stning eller som tjenestepiger, i landbruget og p\xc3\xa5 teglv\xc3\xa6rker, s\xc3\xa6rligt i det \xc3\xb8stlige Danmark. Mange var s\xc3\xa6sonarbejdere, der p\xc3\xa5tog sig arbejde, det ikke var muligt at f\xc3\xa5 udf\xc3\xb8rt med dansk arbejdskraft._NEWLINE_Med hjemmel i loven udviste de danske myndigheder et stort antal indvandrere. Det var is\xc3\xa6r de fattige svenskere. Udvisningerne skete uden forudg\xc3\xa5ende varsel og belastede i h\xc3\xb8j grad det svenske politi- og fattigv\xc3\xa6sen, hvad der udl\xc3\xb8ste en diplomatisk krise mellem Danmark og Sverige. For at f\xc3\xa5 bilagt konflikten indgik de to lande i 1888 en overenskomst med regler for disse hjemsendelser. Svenskf\xc3\xb8dte kunne i henhold til traktat efter tolv \xc3\xa5rs ophold i Danmark opn\xc3\xa5 fors\xc3\xb8rgelsesret._NEWLINE_De danske myndigheder frygtede, at indvandrerne skulle belaste det sociale system, hvilket medf\xc3\xb8rte at fattigloven blev revidered i 1891. Der kom ogs\xc3\xa5 en ny lov om alderdomsunderst\xc3\xb8ttelse. Disse love gjorde, at offentlig underst\xc3\xb8ttelse blev gjort afh\xc3\xa6ngig af, om personen havde dansk indf\xc3\xb8dsret._NEWLINE_Loven forb\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 "tatere" og andre "rejsende" af opholde sig inden for rigets gr\xc3\xa6nser. Den var \xc3\xa5rsag til, at mange sig\xc3\xb8jnere, som flygtede til Danmark, blev afvist ved den dansk-tyske gr\xc3\xa6nse i 1933 af det danske politi. Som i 1933, da de ville til Norge, for at komme v\xc3\xa6k fra grusomhederne i sydp\xc3\xa5. En af dem var Joseph Czardas, der med en gruppe med 68 personer kom fra Spanien. De ville til Norge, da de erfarede om nazisternes grusomheder mod sig\xc3\xb8jnerne. De blev sendt retur til de tyske kz-lejre._NEWLINE_Mellem 1875 og 1915 foretog de danske politimestre i alt 14.187 udvisninger med tilhold efter Fremmedlov og Straffelov, der var en klar dominans af personer f\xc3\xb8dt i Sverige og Tyskland i begge tilf\xc3\xa6lde._NEWLINE_Loven blev f\xc3\xb8rst oph\xc3\xa6vet i 1953.'