b'\n_START_ARTICLE_\nRakvere\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nRakvere fik byrettigheder i 1302._NEWLINE_Byen led voldsomt under Store Nordiske Krig. I slutningen af 1600-tallet havde Rakvere henved 400 indbyggere. Omkring 1710 ramtes byen af en pestepidemi, og indbyggertallet faldt drastisk. Under Store Nordiske krig flygtede mange grundejere, en del d\xc3\xb8de af pesten. De derved herrel\xc3\xb8se grunde blev lagt under slottet. Senere begyndte indbyggertallet atter at vokse. 1776 fik byen l\xc3\xa6ge, fattighjem og pigeskole. 1783 fik Rakvere status som selvst\xc3\xa6ndig kredsstad, hvilket forbedrede byens stilling; h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og handel forbedredes forholdsvis hurtigt. Tilstr\xc3\xb8mningen af tilflyttere voksede efter Freden i Nystad. I f\xc3\xb8rste halvdel af 18. \xc3\xa5rhundrede var tilstr\xc3\xb8mningen langsom, til dels betinget af hovedstaden Tallinns indflydelse, forprang og afh\xc3\xa6ngighedsforholdet til godsejerinden Amalie von Tiesenhusen. F\xc3\xb8rst omkring 1782 n\xc3\xa5ede indbyggertallet atter 400, heraf 21 adelige, 51 embedsfolk eller folk med liberalt erhverv, 65 k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd og handlende samt 208 h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere; resten var tjenestefolk. 1787 var der 6 adelige, 21 embedsfolk m.m., 59 k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd m.m. og 168 h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere. 1795 var indbyggertallet vokset voldsomt med henved 700 personer, hvoraf en del muligvis blot var registrerede i borgerprotokollen. Blandt husstandsoverhoveder var k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd vokset fra 7 til 19, h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere fra 37 til 95. I alt udgjorde borgere i k\xc3\xb8bmands- og h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rksfamilier omkring 450. Som noget nyt var tilkommet folk af russisk og polsk herkomst. Muligvis var befolkningsfremgangen medvirkende til byens nye, mere selvst\xc3\xa6ndige status.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nIndbyggertallet udgjorde pr. 1.01.1991 20.140 indbyggere.'