b'\n_START_ARTICLE_\nConstellation-programmet\n_START_PARAGRAPH_\nConstellation-programmet er et NASA-program, der har til form\xc3\xa5l at bygge en generation af nye rumfart\xc3\xb8jer til bemandet rumflyvning. Disse fart\xc3\xb8jer skal best\xc3\xa5 af Ares I- og Ares V-l\xc3\xb8fteraketter, Orion-mandskabsmodulet, jordafgangstrinnet og Altair-m\xc3\xa5nelandingsmodulet. Disse rumfart\xc3\xb8jer har til form\xc3\xa5l at udf\xc3\xb8re en r\xc3\xa6kke missioner s\xc3\xa5som at levere mandskab og udstyr til Den Internationale Rumstation (ISS) og til m\xc3\xa5nelandinger._NEWLINE_Programmet bliver m\xc3\xa5ske aflyst efter NASAs budgetforslag d. 1. februar 2010  ._NEWLINE_Projektets hardware er hovedsageligt baseret p\xc3\xa5 systemer, der oprindeligt blev leveret til rumf\xc3\xa6rgerne. Orion-mandskabsmodulet er i h\xc3\xb8j grad inspireret af de tidligere Apollo-rumfart\xc3\xb8jer, og motorerne er videreudviklinger af dem der sad p\xc3\xa5 Saturn V og Delta IV raketter. Foresl\xc3\xa5ede Constellation-missioner kr\xc3\xa6ver teknikker til b\xc3\xa5de at flyve i kredsl\xc3\xb8b om Jorden, s\xc3\xa5 vel som M\xc3\xa5nen._NEWLINE_Under overvejelse er ogs\xc3\xa5 "DIRECT"-startraketkonceptet, der bruger eksisterende rumf\xc3\xa6rgeudstyr, s\xc3\xa5som selve motorerne og den eksterne tank. DIRECT-projektet kr\xc3\xa6ver et minimum af nyt udstyr.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nNASA startede Constellation-programmet for at bevare en amerikansk tilstedev\xc3\xa6relse i lavt jordkredsl\xc3\xb8b, vende tilbage til m\xc3\xa5nen for at etablere en permanent base og l\xc3\xa6gge grunden til bemandet udforskning af Mars i den f\xc3\xb8rste halvdel af det 21. \xc3\xa5rhundrede. Constellation-programmet bygger videre p\xc3\xa5 de tidligere bemandede rumprogrammer som NASA har v\xc3\xa6ret involveret i: Mercury-programmet, Gemini-programmet, Apollo-programmet, Rumf\xc3\xa6rge-programmet og Den Internationale Rumstation.\n_START_SECTION_\nOrion-modulet\n_START_PARAGRAPH_\nOrion-fart\xc3\xb8jerne vil best\xc3\xa5 af to hoveddele: Et kommandomodul (CM), der minder om den der blev brugt i Apollo-programmet, dog med plads til 4 til 6 personer, og et cylindrisk servicemodul (SM), der vil indeholde b\xc3\xa5de raket-, kommunikations-, str\xc3\xb8mforsynings- og klimasystemer. Orion-CM\'en skal kunne bruges til ti rumflyvninger, s\xc3\xa5 NASA ventes at bygge en fl\xc3\xa5de af disse CM\'er._NEWLINE_Nuv\xc3\xa6rende planer bygger p\xc3\xa5 skr\xc3\xa6ddersyede Orion-varianter der skal bruges til specifikke form\xc3\xa5l. Blok I-Orionen skal bruges til ISS-missioner, og andre n\xc3\xa6rjordsopgaver, mens Blok II og Blok III-varianterne skal bruges til missioner l\xc3\xa6ngere ude i rummet.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb8fteraketter\n_START_PARAGRAPH_\nSom det er planlagt lige nu, vil Orion-moduler blive sendt i kredsl\xc3\xb8b t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 Jorden, af den planlagte Ares I-raket (tidligere kaldet Crew Launch Vehicle). F\xc3\xb8rstetrinnet best\xc3\xa5r af en enkelt faststofraket, videreudviklet fra de faststofraketter, der bliver brugt af rumf\xc3\xa6rgerne. Andettrinnet er en integreret flydende br\xc3\xa6ndstoftank og en opgraderet version af J-2-motoren fra Apollo-programmet. Selve Orion-modulet er \xc3\xb8verst p\xc3\xa5 de to trin. En st\xc3\xb8rre startraket (den planlagte Ares V) skal bruges til at opsende det tungere m\xc3\xa5nelandingsmodul til lavt jordkredsl\xc3\xb8b._NEWLINE_I januar 2007 annoncerede NASA at et andet design til startraketten, Ares IV-raketten, blev overvejet til programmet. Hvis den bliver valgt, vil den bruges til alle opsendelser i Constellation-programmet og erstatte b\xc3\xa5de Ares I- og Ares V-designet.\n_START_SECTION_\nAltair-modulet\n_START_PARAGRAPH_\nAltair-m\xc3\xa5nelandingsmodulet (LSAM), vil blive den del astronauter, der skal til M\xc3\xa5nen transporteres med. Ligesom dens forg\xc3\xa6nger, "Apollo Lunar Module", best\xc3\xa5r Altair af to dele: opsendelsesdelen, der huser den fire mand store bes\xc3\xa6tning, og landingsdelen, der har landingsbenene, hoveddelen af f\xc3\xb8devarerne om bord, inklusiv ilt og vand, og videnskabeligt udstyr. Modsat Apollo-programmets m\xc3\xa5nemodul skal Constellation-programmets Altair-m\xc3\xa5nelandingsmodul kunne lande p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nens poler, der er NASA\'s foretrukne sted at p\xc3\xa5begynde opf\xc3\xb8relsen af en m\xc3\xa5nebase._NEWLINE_Landingsdelen vil have fire RL-10 raketmotorer. Disse bruges i \xc3\xb8jeblikket i Centaur trinnet til Atlas V raketten. I mods\xc3\xa6tning til de RL-10 motorer, der er i brug i \xc3\xb8jeblikket vil de nye kunne g\xc3\xa5 helt ned p\xc3\xa5 10% af deres maksimale kraft (i mods\xc3\xa6tning til de nuv\xc3\xa6rende, der kun kan komme ned p\xc3\xa5 20%). Dette muligg\xc3\xb8r at bruge RL-10 til b\xc3\xa5de inds\xc3\xa6ttelse i m\xc3\xa5nekredsl\xc3\xb8b og til selve landingen. Opsendelsesdelen vil kun have en motor. Efter al sandsynlighed magen til den der skal bruges p\xc3\xa5 Orionmodulet. Landingsdelen af Altair-modulet vil blive st\xc3\xa5ende p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nens overflade n\xc3\xa5r opsendelsesdelen med astronauterne om bord begiver sig hjem og vil dermed virke som opsendelsesrampe for opsendelsesmodulet. Ligesom m\xc3\xa5nelandingsmodulet i Apollo-programmet vil ingen af delene blive genbrugt og skrottes efter brug.\n_START_SECTION_\nJordafgangsmodulet\n_START_PARAGRAPH_\nJordafgangsmodulet er hovedfremdriftssystemet, der vil f\xc3\xb8re hele kombinationen af Orion-mandskabsmodulet og m\xc3\xa5nelandingsmodulet til M\xc3\xa5nen. Den vil blive opsendt af en Ares V-raket, mens Orion-modulet vil blive opsendt separat. Orion vil s\xc3\xa5 m\xc3\xb8des med Jordafgangsmodulet og vil blive sat sammen med dette og M\xc3\xa5nelandingsmodulet, og sammen vil de flyve til M\xc3\xa5nen._NEWLINE_Denne metode, kendt som "Jordkredsl\xc3\xb8bsm\xc3\xb8de", blev overvejet af NASA til Apollo-programmet i de tidlige stadier af planl\xc3\xa6gningen, men blev droppet til fordel for "M\xc3\xa5nekredsl\xc3\xb8bsm\xc3\xb8de"-metoden.\n_START_SECTION_\nMissionprofiler\n_START_PARAGRAPH_\nLigesom Apollo-programmet vil Constellation-programmet involvere n\xc3\xa6rjordskredsl\xc3\xb8b, m\xc3\xa5nekredsl\xc3\xb8bsflyvninger og m\xc3\xa5nelandingsmissioner. Jordkredsl\xc3\xb8bsmissionerne har hovedsageligt det form\xc3\xa5l at betjene Den Internationale Rumstation. P\xc3\xa5 nuv\xc3\xa6rende tidspunkt (2008) er der ingen konkrete planer om en missionstype der vil flyve til Mars og en s\xc3\xa5dan type mission vil sandsynligvis ikke finde sted f\xc3\xb8r efter 2030. Til geng\xc3\xa6ld er en mission til en n\xc3\xa6rjordsasteroide i de tidlige faser af planl\xc3\xa6gning.\n_START_SECTION_\nOpsendelse\n_START_PARAGRAPH_\nOrion-mandskabmodulet og Ares I-raketten vil blive samlet p\xc3\xa5 en ny letv\xc3\xa6gts "Mobil Opsendelses-Platform" (MLP-II) i "Vehicle Assembly Building" (VAB) i Kennedy-rumcentret i Florida. Efter Orion/Ares I-kombinationen er samlet, vil den blive transporteret til enten raketrampe 39A eller 39B (lige nu er disse ramper ikke ens, men begge raketramper vil blive gjort identiske ved at placere et servicet\xc3\xa5rn p\xc3\xa5 begge MLP-II\'er). Ved en af disse raketramper vil Ares I blive fyldt med LOX- og LH2-br\xc3\xa6ndstoffer og Orion-modulet fyldt med hypergoliske drivmidler._NEWLINE_N\xc3\xa5r mandskabet er sikkert sp\xc3\xa6ndt fast inden i rumfart\xc3\xb8jet, og alle systemer er klar til opsendelse, bliver det f\xc3\xb8rste trin af Ares I ant\xc3\xa6ndt, og p\xc3\xa5 samme tid bliver adgangsbroerne trukket tilbage. Herefter slipper ballasten, der holder raketten nede, og Ares I-raketten "springer" af rampen (ligesom rumf\xc3\xa6rgerne, og til en vis grad, Saturn IB-raketten. Saturn V-raketten var n\xc3\xb8dt til at "k\xc3\xa6mpe sig" af rampen og brugte 8 sekunder p\xc3\xa5 at passere t\xc3\xa5rnet). Kort efter ant\xc3\xa6ndingen f\xc3\xb8lger en rulleman\xc3\xb8vre for at f\xc3\xa5 raketten p\xc3\xa5 den rette kurs: enten en stik \xc3\xb8st-kurs eller en kurs med 51,5 graders h\xc3\xa6ldning for flyvninger til ISS._NEWLINE_To minutter inde i flyvningen bliver det udbr\xc3\xa6ndte f\xc3\xb8rstetrin af Ares I-raketten bortkastet og det falder i Atlanterhavet. Herefter bliver den samlet op og genbrugt. Den enkelte J-2X-motor p\xc3\xa5 den flydende tank (det andet trin) bliver derefter ant\xc3\xa6ndt. P\xc3\xa5 dette tidspunkt bliver redningsraketten og det beskyttende skjold p\xc3\xa5 toppen af raketten ogs\xc3\xa5 bortkastet, s\xc3\xa5 sammenkoblingsmekanismen og mandskabsmodulets vinduer kommer til syne (p\xc3\xa5 det tidspunkt er fart\xc3\xb8jet nu er ude af den t\xc3\xa6tte del af atmosf\xc3\xa6ren og risikoen er minimal for skader p\xc3\xa5 varmeskjoldet)). Det andet trin br\xc3\xa6nder i fire minutter, og lukker ned 6\xc2\xbd minut inde i flyvningen. Orion-modulet vil da v\xc3\xa6re i en elliptisk bane rundt om Jorden. Banen bliver gjort cirkelformet med en anden ant\xc3\xa6nding af andettrinnet 45 minutter senere. Andettrinnet af Ares I-raketten falder derefter tilbage i Jordens atmosf\xc3\xa6re og br\xc3\xa6nder op. Efter separationen folder tvillingesolpanelerne p\xc3\xa5 Orions servicemodul sig ud og leverer str\xc3\xb8m til rumfart\xc3\xb8jet.\n_START_SECTION_\nI rummet\n_START_PARAGRAPH_\nDet fire mand store mandskab vil p\xc3\xa5 solo-n\xc3\xa6rjordsflyvninger observere Jorden og udf\xc3\xb8re andre eksperimenter. Orion-modulet er designet til at kunne holde fire mand i live i 14 dage, men de normale flyvninger vil kun vare i 8-10 dage, ligesom flyvningerne i det tidligere Apollo-program._NEWLINE_For flyvninger til ISS, efter kredsl\xc3\xb8bscirkulering og separation fra Ares I, flyver Orion-modulet i mindst to dage for at komme op p\xc3\xa5 siden af ISS. I l\xc3\xb8bet af de to dage tilpasser modulet sig ISS\' kurs. N\xc3\xa5r modulet n\xc3\xa5r stationen, vil den slutte sig til den enten ved hoveddock\'en (der lige nu bliver brugt af rumf\xc3\xa6rgerne) eller ved den sekund\xc3\xa6re port, der oprindeligt skulle bruges til X-38-redningsskibet (X-38 blev annulleret). Den sekund\xc3\xa6re port planl\xc3\xa6gges til at blive den prim\xc3\xa6re port til ubemandede Orion-inspirerede forsyningsfart\xc3\xb8jer._NEWLINE_Under det 7 til 14 dage lange ophold p\xc3\xa5 ISS, kan ISS\' mandskab blive udskiftet. Typisk vil tre til fire medlemmer af mandskabet v\xc3\xa6re amerikansk, mens de resterende to-tre medlemmer vil v\xc3\xa6re internationale, NASA-tr\xc3\xa6nede astronauter, med en enkelt "g\xc3\xa6ste"-astronaut. Afsluttede eksperimenter vil blive fragtet om bord p\xc3\xa5 Orion-modulet fra ISS. N\xc3\xa5r Orion-skibet skal hjem, f\xc3\xb8lger de eksemplet fra Sojuz-fart\xc3\xb8jerne, n\xc3\xa5r de skulle hjem fra Saljut 6 (den f\xc3\xb8rste station med flere docks): det Orion-modul, der blev sendt senest af sted, bliver hos ISS-mandskabet, mens den \xc3\xa6ldste Orion vender tilbage til jorden med mandskab, der skal hjem. Hvis Orion\'en skal flyttes i fald et andet, ubemandet rumfart\xc3\xb8j skal for\xc3\xb8ge stationens fart, s\xc3\xa5 den kan holdes i kredsl\xc3\xb8b, flyttes den bemandede Orion til den sekund\xc3\xa6re port, n\xc3\xa5r den f\xc3\xb8rst ankomne Orion skal returnere til Jorden. En Orion med plads til seks mand og en Sojuz med plads til tre mand vil altid v\xc3\xa6re sat sammen med ISS for at sikre en flugtvej hvis en n\xc3\xb8dsituation skulle opst\xc3\xa5. (Et ubemandet rumfart\xc3\xb8j best\xc3\xa5r af et stort dock-modul, der sidder i stedet for trykkammeret, astronauterne sidder i, og et udvidet servicemodul.)\n_START_SECTION_\nLanding\n_START_PARAGRAPH_\nVed afslutningen af en mission vil fart\xc3\xb8jet blive vendt rundt, s\xc3\xa5 hovedmotoren vender fremad. Efter det sidste kredsl\xc3\xb8bsafbr\xc3\xa6nding bliver servicemodulet p\xc3\xa5 Orion\'en skubbet af. Servicemodulet br\xc3\xa6nder herefter op i atmosf\xc3\xa6ren. Mandskabsmodulet, derimod, genindtr\xc3\xa6der i atmosf\xc3\xa6ren som alle andre NASA-rumfart\xc3\xb8jer f\xc3\xb8r rumf\xc3\xa6rgen: et varmeskjold p\xc3\xa5 forsiden af fart\xc3\xb8jet beskytter mod varmen, samtidig med, at den bremser fart\xc3\xb8jet ned fra 28.000 km/t til kun 480 km/t. Efter genindtr\xc3\xa6delsen i atmosf\xc3\xa6ren er afsluttet, bliver jetmotoren p\xc3\xa5 bagsiden skubbet af, og to faldsk\xc3\xa6rme udl\xc3\xb8ses, efterfulgt af tre andre, st\xc3\xb8rre faldsk\xc3\xa6rme i 6.000 meters h\xc3\xb8jde. Disse st\xc3\xb8rre faldsk\xc3\xa6rme fyldes med kv\xc3\xa6lstof (N2), der ikke ant\xc3\xa6nder ved varme. Rumfart\xc3\xb8jet vil lande p\xc3\xa5 en landingsplads i det vestlige USA, det kunne v\xc3\xa6re Edwards Air Force Base i Californien eller White Sands Missile Range i New Mexico. Herefter bliver mandskabsmodulet returneret til Kennedy Space Center for at blive repareret inden n\xc3\xa6ste flyvning. Et Orion-mandskabsmodul kan bruges op til ti gange under normale omst\xc3\xa6ndigheder.\n_START_SECTION_\nRejsen til M\xc3\xa5nen\n_START_PARAGRAPH_\nModsat Apollo-programmet, hvor b\xc3\xa5de Apollo Command/Service-modulet og Apollo M\xc3\xa5ne-modulet blev opsendt sammen med \xc3\xa9n Saturn V-raket, vil den f\xc3\xb8rste fase af en m\xc3\xa5nemission ske med opsendelsen af en Ares V-raket. Ligesom Ares I vil Ares V blive samlet i Vehicle Assembly-bygningen og derefter blive transporteret op til raketrampen (sandsynligvis LC-39A, selvom NASA m\xc3\xa5ske vil bruge LC-39B som backup). F\xc3\xa5 sekunder f\xc3\xb8r opsendelsen vil fem RS-68-motorer ant\xc3\xa6nde og ved T=0 sek. vil de to fem-segments-faststofraketter ant\xc3\xa6ndes. Ares V vil opsende de ubemandede EDS og m\xc3\xa5nelanderen p\xc3\xa5 \xc3\xa9n gang._NEWLINE_Efter at have forladt t\xc3\xa5rnet vil Ares V-raketten foretage en rulleman\xc3\xb8vre og flyve stik \xc3\xb8st, s\xc3\xa5 kredsl\xc3\xb8bsbanen bliver den samme som Cape Canaverals breddegrad, 28,5 grader. Denne kurs vil kr\xc3\xa6ve at de to faststofraketter bliver bortkastet to minutter inde i flyvningen, og hovedmotorerne vil lukke ned omkring 8\xc2\xbd minut senere, efterfulgt af bortkastningen af hovedtrinnet. Den brugte tank og RS-68-motor vil derefter br\xc3\xa6nde op i atmosf\xc3\xa6ren over det Indiske Ocean, vest for Australien. Jordafgangsmodulet, der bliver f\xc3\xb8rt frem af dens enkelte J-2X-motor, vil styre m\xc3\xa5nelandings-/jordafgangsmoduls-kombination ind i en fast 360 km h\xc3\xb8j kredsl\xc3\xb8bsbane._NEWLINE_Omkring 2 til 4 uger efter Ares V-flyvningen, vil Orion/Ares I-kombinationen blive opsendt fra naboraketrampen i det samme kredsl\xc3\xb8b, s\xc3\xa5 alle modulerne (Orion-, Jordafgangs- og M\xc3\xa5nelandingsmodulet) kan blive sat sammen i lavt jordskredsl\xc3\xb8b. Efter at modulerne er blevet sammenkoblet til en m\xc3\xa5neflyvning vil Jordafgangsmodulet ant\xc3\xa6nde i 5 minutter, kaldet "The Translunar Injection", der vil accelerere rumfart\xc3\xb8jet fra 28.000 km/t til 40.200 km/t. Modsat Apollo-programmets "Translunar Injections" vil Constellation-programmets Translunar Injection blive gjort p\xc3\xa5 samme "\xc3\xb8je\xc3\xa6bler ud"-metode (hvor astronauterne bliver "trukket" ud af deres s\xc3\xa6der), magen til den metode, der var planlagt til de bemandede Venus-forbiflyvninger, der blev planlagt under Apollo-programmet i slutningen af 1960\'erne. Efter Translunar Injection bliver Jordafgansmodulet skubbet af, og det g\xc3\xa5r i kredsl\xc3\xb8b om Solen, eller ogs\xc3\xa5 kolliderer det med p\xc3\xa5 M\xc3\xa5nen (ligesom S-IVB-afdelingerne kendt fra Apollo 13-17). Under resten af turen, der vil vare i tre dage, vil den fire mand store bes\xc3\xa6tning overv\xc3\xa5ge Orions systemer, inspicere deres M\xc3\xa5nelandingsmodul og, om n\xc3\xb8dvendigt, \xc3\xa6ndre deres kurs for at finde en landingsplads n\xc3\xa6r en af polerne, p\xc3\xa5 et sted der er egnet til en fremtidig m\xc3\xa5nebase.\n_START_SECTION_\nRundt om M\xc3\xa5nen\n_START_PARAGRAPH_\nOrion vil n\xc3\xa6rme sig M\xc3\xa5nens bagside og tre dage efter Translunar Injection vil Orion-/Altair-kombinationen orientere retromotorerne i den rigtige retning og ant\xc3\xa6nde disse for at f\xc3\xa5 hele fart\xc3\xb8jet i kredsl\xc3\xb8b. N\xc3\xa5r fart\xc3\xb8jet er i kredsl\xc3\xb8b vil mandskabet forfine kursen og klarg\xc3\xb8re Orion-modulet til ubemandet kredsl\xc3\xb8b. Efterf\xc3\xb8lgende vil alle mand g\xc3\xa5 om bord i Altair og frakoble Orion efter tilladelse fra Mission Control. Missionsledere p\xc3\xa5 Jorden vil s\xc3\xa5 udf\xc3\xb8re en inspektion af modulet ved hj\xc3\xa6lp af en fjernstyret tv-kamera (der vil dog v\xc3\xa6re en forsinkelse p\xc3\xa5 signalet, da det tager ca. 3 sekunder at sende signaler til og fra M\xc3\xa5nen). P\xc3\xa5 Apollo blev denne inspektion udf\xc3\xb8rt om bord p\xc3\xa5 kommandomodulet af den tilbageblevne Command Module-pilot. N\xc3\xa5r den efterf\xc3\xb8lgende separationsman\xc3\xb8vre er udf\xc3\xb8rt, vil den nu ubemandede Orion blive placeret i kredsl\xc3\xb8b omkring 95 til 110 km over overfladen.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa5nelanding\n_START_PARAGRAPH_\nEfter mandskabet har f\xc3\xa5et tilladelse fra Mission Control vil de fire RL-10-motorer p\xc3\xa5 m\xc3\xa5nelandingsmodulets nedre afsnit igen ant\xc3\xa6nde, og ligesom med Apollo-programmets m\xc3\xa5nelandingsmoduler, vil mandskabet lande deres m\xc3\xa5nelandingsmodul p\xc3\xa5 et p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd anvist landingssted, der er blevet fotograferet af ubemandede rumfart\xc3\xb8jer. Efter landingen er udf\xc3\xb8rt, vil mandskabet if\xc3\xb8re sig deres astronautdragter og udf\xc3\xb8re den f\xc3\xb8rste af i alt fem-syv pr\xc3\xb8veindsamlinger og udf\xc3\xb8re eksperimenter._NEWLINE_Efter at have udf\xc3\xb8rt deres missioner p\xc3\xa5 M\xc3\xa5nen vil mandskabet g\xc3\xa5 op i m\xc3\xa5nelandingsmodulets \xc3\xb8vre afsnit og forlade M\xc3\xa5nens overflade ved hj\xc3\xa6lp af en en enkelt RL-10-motor og ved at bruge det nedre afsnit som affyringsrampe (og som platform for senere basekonstruktion). Modulet vil herefter blive sl\xc3\xa5et sammen med Orionen igen. N\xc3\xa5r mandskabet har f\xc3\xa5r overf\xc3\xb8rt pr\xc3\xb8verne og fotografierne fra m\xc3\xa5nelandingsmodulet til Orionen, vil m\xc3\xa5nelandingsmodulet blive skubbet af, og det vil styrte ned p\xc3\xa5 M\xc3\xa5nens fjerne side. Orionen vil s\xc3\xa5 ant\xc3\xa6nde "Transearth Injection" ved hj\xc3\xa6lp af dens enkelte motor. N\xc3\xa5r modulet er ankommet til Jorden, vil den ene halvdel af modulet, Servicemodulet, blive skubbet af, og en speciel genindtr\xc3\xa6delseskurs vil blive oprettet. Denne kurs er designet til b\xc3\xa5de at f\xc3\xa5 farten ned fra 40.200 km/t til 480 km/t, og til at f\xc3\xa5 modulet ned i Stillehavet. Orions mandskabsmodul vil s\xc3\xa5 lande p\xc3\xa5 Jorden igen, p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de som en ISS-flyvning, og ligesom ISS-flyvningerne vil modulet blive fl\xc3\xb8jet tilbage til Kennedy Space Center til reparation og til genbrug i en anden flyvning, mens pr\xc3\xb8verne fra M\xc3\xa5nen vil blive fl\xc3\xb8jet til Lyndon B. Johnson Space Center, s\xc3\xa5 det kan blive unders\xc3\xb8gt p\xc3\xa5 M\xc3\xa5nemodtagelseslaboratoriet.'