b'\n_START_ARTICLE_\nDepressionen\n_START_SECTION_\nDepressionen udl\xc3\xb8ses\n_START_PARAGRAPH_\nDepressionen st\xc3\xa5r i klar mods\xc3\xa6tning til 1920\'ernes h\xc3\xb8jkonjunkturer, og der synes ikke tvivl om, at en v\xc3\xa6sentlig del af \xc3\xa5rsagerne til, at depressionen fik det omfang og forl\xc3\xb8b, den fik, skal s\xc3\xb8ges i forhold skabt under den foreg\xc3\xa5ende h\xc3\xb8jkonjunktur. S\xc3\xa6rlig markante var de spekulationsb\xc3\xb8lger, der ramte USA i 1920\'erne, f\xc3\xb8rst ejendomsspekulationen i Florida og derefter aktiespekulationen p\xc3\xa5 Wall Street-b\xc3\xb8rsen.\n_START_SECTION_\nDe br\xc3\xb8lende tyvere\n_START_PARAGRAPH_\n1920\'erne blev i USA hovedsageligt en lang h\xc3\xb8jkonjunktur. Efter en korterevarende depression fra 1920 til juli 1921 var \xc3\xa5rtiet pr\xc3\xa6get af st\xc3\xa6rk \xc3\xb8konomisk fremgang, der varede indtil august 1929, kun afbrudt af nogle mindre tilbageslag i 1924 og 1927. Den kraftige fremgang blev is\xc3\xa6r trukket af dels en stigning i forbruget af is\xc3\xa6r varige forbrugsgoder, dels store investeringer i de brancher, der fremstillede disse: Boligbyggeri, den hastigt voksende bilindustri og elektronikindustrien, der fremstillede radioer, vaskemaskiner, st\xc3\xb8vsugere, k\xc3\xb8leskabe mv., der alle blev udbredte i 1920\'erne._NEWLINE_Sidst i 1920\'erne begyndte investeringerne imidlertid at aftage, da produktionskapaciteten efterh\xc3\xa5nden var rigelig i forhold til eftersp\xc3\xb8rgslen. Fald i investeringerne virker selvforst\xc3\xa6rkende i forhold til konjunkturerne, da den lavere besk\xc3\xa6ftigelse i investeringsbranchen medf\xc3\xb8rer fald i indkomsten og dermed et lavere forbrug, der igen medf\xc3\xb8rer lavere eftersp\xc3\xb8rgsel og besk\xc3\xa6ftigelse, osv. Denne mekanisme, hvor en uj\xc3\xa6vn udvikling i investeringerne i sig selv skiftevis medf\xc3\xb8rer h\xc3\xb8j- og lavkonjunkturer, var set mange gange f\xc3\xb8r i USA\'s historie, hvor h\xc3\xb8jkonjunkturer og recessioner j\xc3\xa6vnligt havde afl\xc3\xb8st hinanden siden den industrielle revolution. Mange historikere opfatter derfor ikke de udl\xc3\xb8sende mekanismer bag depressionen som specielt us\xc3\xa6dvanlige, men fremh\xc3\xa6ver en r\xc3\xa6kke s\xc3\xa6rlige \xc3\xa5rsager til, at dybden og varigheden af netop denne krise blev af historiske dimensioner. _NEWLINE_Selvom de f\xc3\xb8rste tegn p\xc3\xa5 faldende investeringer i de vigtigste brancher begyndte at vise sig s\xc3\xa5 tidligt som midt i 1920\'erne, fortsatte h\xc3\xb8jkonjunkturen helt til 1929. Her spiller den optimisme, som de langvarige gode tider havde skabt, en stor rolle. Jo l\xc3\xa6ngere 1920\'ernes h\xc3\xb8jkonjunktur varede, jo st\xc3\xa6rkere blev overbevisningen om, at den ville vare evigt. St\xc3\xa6rkest viste denne optimisme sig p\xc3\xa5 aktiemarkedet, hvor USA i 1928 og 1929 oplevede den st\xc3\xb8rste hausse p\xc3\xa5 noget b\xc3\xb8rsmarked i historien indtil da. Priserne p\xc3\xa5 v\xc3\xa6rdipapirer steg h\xc3\xb8jere og h\xc3\xb8jere for hver m\xc3\xa5ned, og midlertidige tilbagefald fulgtes af en hurtig indhentning. Der indtraf alts\xc3\xa5 en spekulativ boble, hvor psykologiske faktorer blev vigtigere end investeringsanalyse.\n_START_SECTION_\nDepressionen i USA\n_START_PARAGRAPH_\nTidsm\xc3\xa6ssigt faldt depressionen i USA sammen med to pr\xc3\xa6sidenter, hvis efterm\xc3\xa6le i h\xc3\xb8j grad er knyttet an til depressionens udvikling i l\xc3\xb8bet af deres pr\xc3\xa6sidentperioder:\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xa6sident Herbert Hoover (1929-1933)\n_START_PARAGRAPH_\nKrakket p\xc3\xa5 Wall Street i 1929 opfattes traditionelt som begyndelsen p\xc3\xa5 depressionen i USA, men faktisk begyndte kontraktionen i \xc3\xb8konomien allerede i andet kvartal 1929. Igennem 1929 og 1930 opfattede myndighederne og ikke mindst den nytiltr\xc3\xa5dte republikanske pr\xc3\xa6sident Herbert Hoover fortsat typisk tilbageslaget som et ret midlertidigt f\xc3\xa6nomen; i stedet forv\xc3\xa6rredes krisen ved slutningen af 1930 til en virkelig depression i erhvervslivet. _NEWLINE_Hoover stod oprindeligt for en principiel individualisme, men blev efterh\xc3\xa5nden af den tiltagende krisesituation tvunget til forskellige indgreb i \xc3\xb8konomien, der dog ikke forhindrede, at den voksede sig stadig dybere. I starten af sin pr\xc3\xa6sidentperiode fors\xc3\xb8gte han sig med m\xc3\xb8der med forretningsfolk og ledere i industrien, og opfordrede dem til ikke at s\xc3\xa6nke l\xc3\xb8nnen, da han mente det ville mindske l\xc3\xb8nmodtagernes k\xc3\xb8bekraft, som s\xc3\xa5 ville forv\xc3\xa6rre krisen. Det fik blandt andre Henry Ford til at h\xc3\xa6ve l\xc3\xb8nningerne for sine ansatte, p\xc3\xa5 trods af depressionen._NEWLINE_Med Smoot-Hawley Tariff Act i 1930 blev tolden p\xc3\xa5 importerede varer h\xc3\xa6vet. Tanken var, at det ville beskytte amerikanske arbejdspladser. Det protektionistiske tiltag f\xc3\xb8rte imidlertid til geng\xc3\xa6ldelsesaktioner i mange lande og blev derfor st\xc3\xa6rkt medvirkende til den store nedgang i verdenshandelen, som var karakteristisk for 1930\'erne. Loven blev dermed et symbol p\xc3\xa5 den "beggar-thy-neighbor"-politik (dvs. tiltag, der fors\xc3\xb8ger at bedre ens egen position p\xc3\xa5 bekostning af andre), som var fremherskende i 1930\'erne. I alt faldt verdenshandelen med 66\xc2\xa0% fra 1929 til 1934. Tilsvarende fors\xc3\xb8gte Hoover at bremse stigningen i ledigheden ved at begr\xc3\xa6nse indvandringen til USA._NEWLINE_I 1932 vedtoges Federal Home Loan Bank Act, som skabte en statslig udl\xc3\xa5nsinstution, der skulle g\xc3\xb8re det nemmere at f\xc3\xa5 l\xc3\xa5n til at k\xc3\xb8be hus. Hoover-administrationens sidste fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at stimulere \xc3\xb8konomien var Emergency Relief and Construction Act fra 1932, som tilf\xc3\xb8rte midler til offentlige anl\xc3\xa6gsarbejder, bl.a. d\xc3\xa6mninger, og skabelsen  af Reconstruction Finance Corporation i samme \xc3\xa5r. Det var en institution, der havde myndighed til at udl\xc3\xa5ne op til 2 mia. dollar til n\xc3\xb8dlidende banker. Tiltagene var dog ikke tilstr\xc3\xa6kkelige til at genoprette eller bare stabilisere \xc3\xb8konomien: Kvartal efter kvartal faldt priser, indtjening og besk\xc3\xa6ftigelse. BNP faldt kraftigt, og arbejdsl\xc3\xb8sheden n\xc3\xa5ede op p\xc3\xa5 23,2\xc2\xa0% i 1932 i forhold til 3,2\xc2\xa0% i 1929  _NEWLINE_Medvirkende til, at tiltagene ikke var effektive, var, at Hoover nok satte gang i forskellige offentlige tiltag for at stimulere \xc3\xb8konomien, men samtidig var meget opsat p\xc3\xa5 at genoprette balancen p\xc3\xa5 den offentlige saldo. Han h\xc3\xa6vede derfor ogs\xc3\xa5 skatterne kraftigt, hvilket havde den modsatte effekt, idet det mindskede den private sektors k\xc3\xb8bekraft. Blandt andet fors\xc3\xb8gte man at finansiere de offentlige udgifter ved i 1932 at h\xc3\xa6ve den h\xc3\xb8jeste marginalskat fra 25\xc2\xa0% til 63\xc2\xa0%. Boligskatten blev fordoblet, og selskabskatten steg ligeledes. Derudover kom en skat p\xc3\xa5 alle bankcheck, hvilket if\xc3\xb8lge \xc3\xb8konomerne William D. Lastrapes og George Selgin fik pengem\xc3\xa6ngden til at blive mindre. _NEWLINE_Det h\xc3\xb8je offentlige forbrug og den stigende g\xc3\xa6ld fik (ironisk nok) den kommende pr\xc3\xa6sident Roosevelt til i valgkampen at kritisere Hoover for at bruge alt for mange penge.\n_START_SECTION_\nDepressionen i Tyskland\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Wall Street-krakket i 1929 blev de amerikanske banker tvunget til at tilbagekalde mange af deres l\xc3\xa5n, herunder de l\xc3\xa5n de havde givet til Tyskland for at landet kunne betale de krigsskadeserstatninger de var blevet p\xc3\xa5tvunget efter 1. verdenskrig. Dette hjalp til at arbejdsl\xc3\xb8sheden ramte 25\xc2\xa0% i 1932. Den tyske regering turde ikke \xc3\xb8ge det offentlige forbrug for at b\xc3\xb8de p\xc3\xa5 dette af frygt for at hyperinflationen fra 1920\'erne skulle vende tilbage. Regeringens manglende handling medf\xc3\xb8rte at befolkningen blev utilfreds og regeringen spillede s\xc3\xa5ledes en vigtig rolle i at Adolf Hitler og nazistpartiet kunne f\xc3\xa5 magten.'