b'\n_START_ARTICLE_\nStruer\n_START_SECTION_\nRen\xc3\xa6ssancen\n_START_PARAGRAPH_\nStruer Huse opstod som ladeplads for Holstebro. Allerede i 1600-tallet blev bygningst\xc3\xb8mmer bragt via Aalborg fra Norge og videresolgt til indbyggerne i Hardsyssel.\n_START_SECTION_\nUnder enev\xc3\xa6lden\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge Holstebros byfogeds indberetning fra 1743 blev der fra Struer udf\xc3\xb8rt korn og fedevarer, oftest til Aalborg, hvis k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd som regel ejede de sm\xc3\xa5 skuder, denne fragt fandt sted ved hj\xc3\xa6lp af. Skuderne bragte "norsk fyrret\xc3\xb8mmer, tj\xc3\xa6re, st\xc3\xa5l, h\xc3\xb8r, hamp, salt med videre" med hjem og solgte det i omegnen. Flere indbyggere i Struer drev egen handel som kommission\xc3\xa6rer for k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd i Aalborg og havde if\xc3\xb8lge en landstingsdom fra 1735 handlet p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de "l\xc3\xa6ngere end nogen mands mindetid". Andre indbyggere holdt kro og drev br\xc3\xa6ndevinshandel._NEWLINE_Struer Huse var ikke noget stort bysamfund: i 1801 var der 53 indbyggere, i 1840 var der 114 indbyggere. Frem til stormfloden i 1825 var Limfjorden lukket mod vest, og Aalborg kontrollerede handelen. Med stormfloden \xc3\xa5bnedes en passage til Vesterhavet, som i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r voksede, og i 1831 kunne det f\xc3\xb8rste skib sejle igennem "Aggerkanalen". I 1839 fik sejladsen et opsving efter, at endnu en storm havde forbedret besejlingsforholdene. Dermed skete en voldsom stigning i skudehandelen mellem Limfjorden (herunder Struer) og Norge, Sverige, England, Slesvig, Holsten, Nordtyskland og Holland. Allerede i 1840 sejlede 400 skibe gennem kanalen, og i 1855 toppede sejladsen med 1800 skibe._NEWLINE_For Struers vedkommende var det k\xc3\xb8bmand og konsul i Holstebro H.P. Rygaard, som satte gang i sejladsen. Han havde 12 skibe i sejlads, ejede landbrug, to teglv\xc3\xa6rker og t\xc3\xb8mmerplads. Korn blev sendt til Norge med tr\xc3\xa6 i returlast og til England med kul i returlast; fra Hamborg havde skibene vin og kolonialvarer i returlast. I 1851 var 14 fart\xc3\xb8jer med i alt 260 kmcl (kommercel\xc3\xa6st, sv.t. 520 nettoregistertons) hjemmeh\xc3\xb8rende i Struer. Samme \xc3\xa5r anl\xc3\xb8b 152 skibe fra udenlandske havne Struer, heraf 95 fra Norge, 36 fra England, 13 fra Altona og 34 fra K\xc3\xb8benhavn. Kort efter, omkring 1860, begyndte Aggerkanalen at sande til. Samtidig gravede man "Frederik den VII\'s kanal" gennem L\xc3\xb8gst\xc3\xb8r Grunde, og dermed forbedrede Aalborgs adgang til den vestlige del af Limfjorden. F\xc3\xb8lgen var, at den lokale skibsfart atter sygnede hen. I 1860 havde Struer 159 indbyggere.\n_START_SECTION_\nDen tidlige industrialisering\n_START_PARAGRAPH_\nDet var f\xc3\xb8rst efter anl\xc3\xa6ggelsen af jernbanen i 1865, at Struer for alvor begyndte at vokse: i 1870 havde byen allerede 592 indbyggere og i 1880 1008 indbyggere._NEWLINE_I 1879 beskrives byen, dengang beliggende i Gjemsing Sogn, s\xc3\xa5ledes: "Ladepladsen Struer med Havn og flere Handelsetablissementer, adskillige private Skoler, Veirm\xc3\xb8lle, Jernbanestation, Gj\xc3\xa6stgiveri m.m."_NEWLINE_Omkring \xc3\xa5rhundredeskiftet beskrives byen s\xc3\xa5ledes: "Holstebros Ladeplads Struer, ved Struer Bugt, hvis Havn er beskrevet, har Kirke, ny Pr\xc3\xa6stegaard, Borgerskole, privat Realskole (opr. 1882) med Ret til at afholde alm. Forberedelseseksamen, Missionshus, et af Amtskommunen ejet Epidemihus (opf. 1900 paa en af Komm. sk\xc3\xa6nket Grund for c. 30,000 Kr.; med 17 Senge og Desinfektionsanstalt; Bygmester: Jensen, Skive), Apotek, L\xc3\xa6gebolig, Dyrl\xc3\xa6gebolig, Sparekasse for S. og Omegn (opr. 1871; 31/3 1900 var Spar. Tilgodeh. 155,129 Kr., Rentef. 4 pCt., Reservef. 13,089 Kr., Antal af Konti 622), Bank (opr. 1897; Aktiekapit.: 50,000 Kr.; 31/12 1901 var Folio- og Indlaanskontoen 223,426, Vekselkontoen 146,527 Kr.), Gasv\xc3\xa6rk (anl. 1897), elektrisk Lysstation (anl. 1901), K\xc3\xb8dkontrolst., Teglv\xc3\xa6rker, Savsk\xc3\xa6reri, Maskinfabrik, Dampkedelfabr., Cyklefabr., Cementst\xc3\xb8beri, Farveri, Tobaksfabr., \xc3\x98lbryggeri, Mineralvandsfabr., Fisker\xc3\xb8geri, Fiskeeksportforretninger, M\xc3\xb8lle, F\xc3\xa6llesmejeri, Bogtrykkeri (\xe2\x80\x9eS. Avis\xe2\x80\x9c udgives i Holstebro og \xe2\x80\x9eS. Dagblad\xe2\x80\x9c i Ringkj\xc3\xb8bing), mange Haandv\xc3\xa6rkere og handlende, flere Hoteller og G\xc3\xa6stgiverier, J\xc3\xa6rnbane-, Telegraf- og Statstelefonst. samt Toldoppeb\xc3\xb8rselskontrolsted, Postkontor og Dampskibsstation. Byen staar i Dampskibsforb. med Kbh. og Limfjordens Byer."_NEWLINE_I 1917 fik Struer k\xc3\xb8bstadsrettigheder.\n_START_SECTION_\nJernbanen\n_START_PARAGRAPH_\nOp til slutningen af 1960\'erne fungerede Struer Station som hovedkvarter for de centrale vestjyske forvaltninger i DSB. Der var p\xc3\xa5 den tid op til 150 DSB-ansatte i byen.\n_START_SECTION_\nSkoler og virksomheder\n_START_PARAGRAPH_\nStruer har to uddannelsessteder for unge, fire folkeskoler og en friskole._NEWLINE_Struer Statsgymnasium har ca. 730 elever fordelt p\xc3\xa5 ca. 20 klasser._NEWLINE_Gymnasiet udbyder de danske ungdomsuddannelser STX, HF. HG, HHX, den internationale IB og 10. klasse._NEWLINE_Endvidere har gymnasiet en kostafdeling, der giver eleverne mulighed for at bo p\xc3\xa5 skolen. Dette g\xc3\xb8r gymnasiet attraktivt for mange udenlandske studerende og er med til at skabe et internationalt milj\xc3\xb8._NEWLINE_Struer Friskole har eksisteret siden 1983 og i 1985 flyttede den til den nuv\xc3\xa6rende beliggenhed p\xc3\xa5 Dr\xc3\xb8wten 8, i den sydlige udkant af Struer._NEWLINE_Struerskolen har tre linjer med fokus p\xc3\xa5 l\xc3\xa6ring og livsstil og henvender sig b\xc3\xa5de til unge og voksne.'