b'\n_START_ARTICLE_\nPeder Rosenstand-Goiske (teolog)\n_START_SECTION_\nOpv\xc3\xa6kst og uddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nPeder Rosenstand-Goiske blev f\xc3\xb8dt i Vestervig pr\xc3\xa6steg\xc3\xa5rd i Thy. Hans for\xc3\xa6ldre var provst Peder Goiske og Bodil Margrethe f\xc3\xb8dt Rosenstand. Sin f\xc3\xb8rste undervisning fik han hos en kvindelig sl\xc3\xa6gtning i Aalborg, kom derefter hjem til faderen for at forberedes til latinskolen og blev dimitteret fra Aalborg 1722. Var han kun svag i kundskaber, da han kom til K\xc3\xb8benhavns Universitet, h\xc3\xa6vede han sig dog snart til at blive bekendt for sin solide l\xc3\xa6rdom._NEWLINE_Da hans fader d\xc3\xb8de f\xc3\xa5 m\xc3\xa5neder efter, at han havde deponeret, m\xc3\xa5tte han vende hjem og fik s\xc3\xa5ledes sine studeringer afbrudt i nogen tid. Han fik alligevel attestats 1724 og var nu husl\xc3\xa6rer dels i Hvedstrup pr\xc3\xa6steg\xc3\xa5rd ved Roskilde, dels i Kettinge pr\xc3\xa6stegaard p\xc3\xa5 Lolland, hvor den senere biskop, dr. Paul Mathias Bilds\xc3\xb8e var hans elev og af ham blev fulgt til universitetet 1726. Sidstn\xc3\xa6vnte \xc3\xa5r blev han femtelektieh\xc3\xb8rer i Aalborg, forflyttedes 1733 til Viborg som konrektor og blev \xc3\xa5ret efter tillige lector theologi\xc3\xa6, indtil dette embede nedlagdes 1740._NEWLINE_I denne sidste egenskab p\xc3\xa5hvilede de \xc3\xa5rlige sk\xc3\xa6rtorsdagspr\xc3\xa6dikener ham; 11 af disse samlede han senere under titel: Betragtning over vor Frelseres Jesu Christi Testamente og Sakramente eller over Sk\xc3\xa6rtorsdagstext (1753; 2. oplag 1762; de udkom ogs\xc3\xa5 i tysk overs\xc3\xa6ttelse). I Viborg kom han meget i stiftsprovst, mag. Christen Lassen Tychonius\' hus og drog stor nytte af hans rige bibliotek._NEWLINE_1735 havde han f\xc3\xa5et magistergraden, og 1742 erhvervede han den teologiske doktorgrad for en afhandling om Treenigheden._NEWLINE_Efter den lange skolevirksomhed blev han 1747 stiftsprovst i Viborg. Om hans pr\xc3\xa6diken skriver Viborgs kronik\xc3\xb8r, degnen Jens Pedersen Thj\xc3\xb8rring: "Han var langt bedre skikket til at v\xc3\xa6re Skolel\xc3\xa6rer end til Pr\xc3\xa6dikeembedet, da han tilforn kun havde ringe \xc3\x98velse deri. Hertil kom, at han ikke saa vel kunde udtrykke sig i det danske som i fremmede Sprog. Dersom han skulde have pr\xc3\xa6diket paa Latin, Gr\xc3\xa6sk eller Hebraisk, havde det faldet ham let; men at pr\xc3\xa6dike paa Dansk faldt ham noget tvungent"; men Thj\xc3\xb8rring giver ham dog desuden den st\xc3\xb8rste ros for hans usminkede gudsfrygt og k\xc3\xa6rlige virken, hvorfor han var "s\xc3\xa6rdeles h\xc3\xb8jt \xc3\xa6ret og elsket af alle". Af hans pr\xc3\xa6dikener i Viborg udkom senere (1766-69) Betragtninger over alle S\xc3\xb8n- og hellige Dages Evangelier udi Pr\xc3\xa6dikener, 4 dele._NEWLINE_Men knap 2 \xc3\xa5r havde han v\xc3\xa6ret stiftsprovst, da han i maj 1749 kaldtes til at v\xc3\xa6re Jeremias Friedrich Reuss\' eftermand som teologisk professor i K\xc3\xb8benhavn.\n_START_SECTION_\nTeologisk virksomhed i K\xc3\xb8benhavn\n_START_PARAGRAPH_\nRosenstand-Goiskes indtr\xc3\xa6den i det teologiske fakultet var af stor betydning. Han pustede liv i det hensygnende studium, og de unge flokkedes om hans l\xc3\xa6restol. Han er den, som her hjemme f\xc3\xb8rst gennemf\xc3\xb8rer den wolffske filosofis anvendelse p\xc3\xa5 teologien. Det var hans overbevisning, at kristentro og fornuft ikke kunne stride imod hinanden; kristendommens sandhed, p\xc3\xa5stod han, lod sig bevise ved fornuftens slutninger; frit\xc3\xa6nkeriet var kun en vildfarende fornuft; og n\xc3\xa5r mennesker ikke var troende, var det kun, fordi de ikke brugte deres fornuft.\n_START_SECTION_\nBillige Frie-Tanker over ubillig Frie-T\xc3\xa6nkeri\n_START_PARAGRAPH_\nLigesom Wolff selv mente Rosenstand-Goiske, at en s\xc3\xa5dan l\xc3\xa6re m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re en fortrinlig st\xc3\xb8tte for religionen; men resultatet blev, at denne religi\xc3\xb8se retning n\xc3\xb8dvendig m\xc3\xa5tte bane vejen for rationalismen; og fejlsynet er ikke mindst dette, at Rosenstand-Goiske i kristendommen kun ser en l\xc3\xa6re. Denne demonstrerende metode forkyndtes ikke blot fra katedret for de studerende, men han ville ogs\xc3\xa5 praktisere den i folkets brede lag og p\xc3\xa5begyndte i det \xc3\xb8jemed 1753 et ugeskrift: Billige Frie-Tanker over ubillig Frie-T\xc3\xa6nkeri. Han ville for l\xc3\xa6gfolk gennemg\xc3\xa5 alle de tvivl og indvendinger, der rejstes mod kristendommen for at vise d\xc3\xa5rligheden i disse._NEWLINE_Det kunne synes et farligt vovestykke, n\xc3\xa5r hensyn tages til tidsforholdene; Rosenstand-Goiske havde ogs\xc3\xa5 ord for at tale med st\xc3\xb8rre frihed, end der hidtil var h\xc3\xb8rt af nogen dansk teolog. Den arkvise udgivelsesm\xc3\xa5de blev dog snart opgivet, og den sidste st\xc3\xb8rre halvdel udkom som et samlet hele. Skriftet er over 1000 sider stort, men m\xc3\xa5 vistnok anses som sv\xc3\xa6rt tilg\xc3\xa6ngeligt nu til dags b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 grund af det knudrede sprog og den tunge begrebsudvikling. Dermed t\xc3\xb8r ingenlunde n\xc3\xa6gtes, at det ikke i sin tid har gjort sin nytte og virkelig har kunnet bruges til opbyggelse og til bef\xc3\xa6stelse i troen. Adskillige vidnesbyrd bestyrker ogs\xc3\xa5 dette.\n_START_SECTION_\nGendrivelsen af Religion der Adepten\n_START_PARAGRAPH_\nSenere indvikledes Rosenstand-Goiske i en kedelig sag i anledning af sin beredvillighed til at omvende frit\xc3\xa6nkere. Et skrift, Religion der Adepten, blev p\xc3\xa5 anden h\xc3\xa5nd tilsendt ham fra den frit\xc3\xa6nkerske advokat Georg Schade i Hamburg med anmodning om at opfordre en teolog til at gendrive dette. Rosenstand-Goiske gjorde det selv og lod gendrivelsen i tysk overs\xc3\xa6ttelse blive tilstillet Schade. Denne trykte det n\xc3\xa6vnte skrift sammen med Rosenstand-Goiskes gendrivelse og brugte vistnok kun denne fremgangsm\xc3\xa5de for overhovedet at kunne f\xc3\xa5 sit eget arbejde trykt. De hamborgske recensenter rejste st\xc3\xa6rke anker mod Rosenstand-Goiske, og s\xc3\xa5 snart dette kom denne for \xc3\xb8re, bad han kancelliet skaffe sig satisfaktion. En retslig unders\xc3\xb8gelse blev anstillet, og Schades bog blev br\xc3\xa6ndt i Hamburg af b\xc3\xb8ddelen. Rygtet sagde, at Rosenstand-Goiskes gendrivelse havde f\xc3\xa5et samme sk\xc3\xa6bne, men dette viste sig at v\xc3\xa6re urigtigt. Der blev givet Rosenstand-Goiske oprejsning; og Schade, der nu levede i Altona, blev forvist til Christians\xc3\xb8._NEWLINE_I 20 \xc3\xa5r var Rosenstand-Goiske et anset og virksomt medlem af det teologiske fakultet; fra 1751 havde han desuden v\xc3\xa6ret tilforordnet i Missionskollegiet og direkt\xc3\xb8r for Vajsenhuset; fra dette embede s\xc3\xb8gte han dog afsked p\xc3\xa5 grund af svagelighed 1767. Efter at han 13. juni 1769 om formiddagen havde sluttet sin forel\xc3\xa6sning over dogmatikken for det semester, d\xc3\xb8de han samme dags aften meget pludselig._NEWLINE_Han blev 1740 i Viborg gift med Marie Benedicte Kneyln, datter af major i kavaleriet Joh. Philip Kneyln. De havde 10 b\xc3\xb8rn, og faderens "Navn, Agtelse og Yndest gik i Arv til hans vittige og l\xc3\xa6rde S\xc3\xb8nner", skriver Rasmus Nyerup. 3 af disse var Peder Rosenstand-Goiske, Johan Philip Kneyln Rosenstand-Goiske og Peter Rosenstand-Goiske, og 5 svigers\xc3\xb8nner har alle vundet et navn: etatsr\xc3\xa5d, professor Jeremias W\xc3\xb8ldike, professor Caspar Abraham Borch, konfessionarius, dr. Christian Bastholm, historikeren Abraham Kall og dr. med. Johan Philip Rogert i Viborg.'