b"\n_START_ARTICLE_\nHerz und Mund und Tat und Leben\n_START_PARAGRAPH_\nHerz und Mund und Tat und Leben (\xc2\xabhjerte og mund og gerning og liv\xc2\xbb) er titlen p\xc3\xa5 to kirkekantater af Johann Sebastian Bach, den ene skrevet i Weimar i 1716 (BWV 147a), den anden, en udvidet og omarbejdet nyere version skrevet i Leipzig i 1723 (BWV 147).\n_START_SECTION_\nWeimar\n_START_PARAGRAPH_\nKantaten er baseret p\xc3\xa5 en tekst af Salomo Franck for 4. s\xc3\xb8ndag i advent og sammenlignet med Leipzig-versionen omfatter teksten kun satserne 1, 3, 7, 5, 9 og en anden afslutningskoral. Det er kun teksten der er bevaret, og det er ikke vist hvorvidt Bach opf\xc3\xb8rte eller fuldendte denne version.\n_START_SECTION_\nLeipzig\n_START_PARAGRAPH_\nDen udgave af kantaten der er kendt i dag blev skrevet til opf\xc3\xb8rsel til Mari\xc3\xa6 bebudelsesdag, 2. juli 1723, og tilh\xc3\xb8rer den f\xc3\xb8rste kantate\xc3\xa5rgang fra Bachs tid i Leipzig. Leipzig-versionen er en omarbejdet og st\xc3\xa6rkt udvidet version af Weimar-kantaten.\n_START_SECTION_\nTematik\n_START_PARAGRAPH_\nFrancks tekst blev skrevet til advent, men da der herskede tempus clausum i Leipzig  fra og med 1. til og med 4. s\xc3\xb8ndag i advent, genbrugte Bach teksten til \xc2\xabFruedagen\xc2\xbb._NEWLINE_Det centrale tema er den offentlige bekendelsen overfor Gud og Jesus. Mens den oprindelige tekstversion fra 1716 havde Johannes D\xc3\xb8beren som tema, drejede teksterne som blev tilf\xc3\xb8jet senere opm\xc3\xa6rksomheden over p\xc3\xa5 jomfru Maria og is\xc3\xa6r Marias lovsang som et forbillede for menigheden. S\xc3\xa6rlig recitativet (4. sats) handler om Marias lovsang._NEWLINE_Formelt set best\xc3\xa5r det ti satser lange v\xc3\xa6rk af to dele som blev fremf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8r og efter pr\xc3\xa6dikenen og som begge afsluttes med en identisk korsats, en koralbearbejdelse der h\xc3\xb8rer til blandt Bachs mest kendte melodier.\n_START_SECTION_\nAndet\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa6rket h\xc3\xb8rer til de mest popul\xc3\xa6re og relativt hyppigt opf\xc3\xb8rte af Bachkantatene. En virtuos trompetsolo i det overd\xc3\xa5dige \xc3\xa5bningskor understreger stykkets festlige karakter. Slutkoralene i f\xc3\xb8rste og anden del, Wohl mir, da\xc3\x9f ich Jesum habe og Jesus bleibet meine Freude, indrammes af en triolbaseret melodi i strygerne. Melodien er blandt de bedst kendte af Bach, ikke mindst takket mange bearbejdelser og opf\xc3\xb8relser i 1900-tallet, for eksempel af pianisterne Myra Hess og Dinu Lipatti. Melodien er m\xc3\xa5ske bedst kendt under den engelske titel \xc2\xabJesu, Joy of Man's Desiring\xc2\xbb, men en direkte dansk overs\xc3\xa6ttelse af originaltitlen \xc2\xabJesus bleibet meine Freude\xc2\xbb vil omtrent v\xc3\xa6re \xc2\xabJesus forbliver min gl\xc3\xa6de\xc2\xbb."