b'\n_START_ARTICLE_\nIsbjerg\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nCa. 1/10 del af isbjerget er over vandoverfladen, mens de resterende 9/10 dele er under p\xc3\xa5 grund af isens mindre massefylde. Dette betyder, at isbjerge er farlige for skibe, da der er stor risiko for at st\xc3\xb8de ind i den del, der ligger under vandoverfladen, selvom man sejler uden om den synlige del af isbjerget. Mere farligt er det dog, n\xc3\xa5r isbjerget ruller hurtigt rundt eller br\xc3\xa6kker over og rejser en stejl b\xc3\xb8lge p\xc3\xa5 grund af \xc3\xa6ndret v\xc3\xa6gtfordeling. Men allerv\xc3\xa6rst er de stykker, som br\xc3\xa6kker af isbjergets underside og med stor fart stiger op mod overfladen, langt fra isbjerget. N\xc3\xa5r isbjerge flyder s\xc3\xa5 h\xc3\xb8jt i vandet, skyldes det, at der er luft fanget i isen, og at saltvandet b\xc3\xa6rer bedre oppe end ferskvand._NEWLINE_Fra Challenger-Ekspeditionen kendes beskrivelse af tavleformede isbjerge med lodrette sider p\xc3\xa5 omtrent 70 m h\xc3\xb8jde. Parallelt med isbjergets overflade l\xc3\xb8ber i den stejle brink en m\xc3\xa6ngde matbl\xc3\xa5 linjer, adskilte ved hvide mellemrum. Disse bl\xc3\xa5 striber best\xc3\xa5r af klar is; de hvide lag indeholder rimeligvis luftbl\xc3\xa6rer. Disse isbjerge er l\xc3\xb8srevne stykker af de ejendommelige, ovenp\xc3\xa5 flade ismasser, man har i de antarktiske kyststr\xc3\xb8g, og som man har kaldt isshelfer. De ender ud mod havet med en lodret v\xc3\xa6g (isbarrieren), hvis h\xc3\xb8jde veksler mellem nogle f\xc3\xa5 og 200\xe2\x80\x94300 m. Den af striberne antydede lagdeling i isen betegner de efter hinanden f\xc3\xb8lgende perioders snelag, der ved solens varme om sommeren bliver delvis smeltede og ved det nedsynkende vands genfrysning omdannede til fast is.\n_START_SECTION_\nDannelse\n_START_PARAGRAPH_\nIsbjerge er l\xc3\xb8srevne stykker af ferskvandsis stammende fra isbr\xc3\xa6er (gletsjere), der flyder i havet._NEWLINE_Idet isbr\xc3\xa6erne bev\xc3\xa6ger fra indlandet sig ned i havet og kommer p\xc3\xa5 dybere og dybere vand, er det ofte tilf\xc3\xa6ldet, at deres nedre ender lettes op og bliver flydende. Nu og da l\xc3\xb8snes stykker af isbr\xc3\xa6ens ende som et isbjerg og begynder en selvst\xc3\xa6ndig tilv\xc3\xa6relse, drivende for str\xc3\xb8m og vind. L\xc3\xb8sningen af isfjeldene, kaldet "kalvning", sker rimeligvis undertiden ganske stille og rolig, men i andre tilf\xc3\xa6lde med larm og dr\xc3\xb8n. Er et l\xc3\xb8sgjort stykke h\xc3\xb8jere, end det er bredt, v\xc3\xa6lter det sig om p\xc3\xa5 siden eller kan vel endog vende selve undersiden op. Denne underside er som regel mere j\xc3\xa6vn og glat end oversiden._NEWLINE_Foruden p\xc3\xa5 den beskrevne m\xc3\xa5de ved opdrift af en gletsjerende kan isbjerge, og da oftest mindre, dannes ved, at stykker falder ned fra en gletscherende.\n_START_SECTION_\nDet frigjorte isbjergs videre sk\xc3\xa6bne\n_START_PARAGRAPH_\nBr\xc3\xa6ndingen t\xc3\xa6rer p\xc3\xa5 siderne, og det varme overfladevand smelter halvcylindriske vandrette hulrum i havniveauet. Isbjerge er undertiden opfyldte af sten, der har v\xc3\xa6ret indesluttede i gletsjerne._NEWLINE_Isbjerge fra Gr\xc3\xb8nlands vest- og \xc3\xb8stkyst driver syd over til havet over New-Foundlands-bankerne, hvor de smelter i det varme vand fra Golfstr\xc3\xb8mmen og afl\xc3\xa6sser deres sten p\xc3\xa5 bunden. Isbjerge, som er komne syd p\xc3\xa5 til varmere egne, foranlediger ofte ved deres afk\xc3\xb8lende indflydelse p\xc3\xa5 luften, at der danner sig t\xc3\xa5ge i deres n\xc3\xa6rhed. Isbjergt\xc3\xa5gen p\xc3\xa5 New-Foundlands-bankerne er af den grund en af de v\xc3\xa6sentligste farer ved sejladsen mellem Nordamerika og Europa._NEWLINE_Drivisens omfang og bev\xc3\xa6gelse spiller en stor betydning for havets dyreliv, og herigennem for n\xc3\xa6ringslivet. S\xc3\xa5ledes er der p\xc3\xa5vist en sammenh\xc3\xa6ng mellem omfang af drivis og hvalfangsten.\n_START_SECTION_\nUdbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nIsbjerge findes i de arktiske og antarktiske have, hvor der p\xc3\xa5 s\xc3\xb8kort er angivet gr\xc3\xa6nser for isbjergenes normale udbredelse. Isbjergene i Nordatlanten stammer overvejende fra Gr\xc3\xb8nland. Der udarbejdes ogs\xc3\xa5 kort med den aktuelle udbredelse, som kan hentes via internettet, hvilket sker i samarbejde med Danish Center for Remote Sensing (DCRS) p\xc3\xa5 DTU (se eksterne sider nedenfor).\n_START_SECTION_\nUlykker med isbjerge\n_START_PARAGRAPH_\nDe mest kendte skibsulykker med isbjerge er oceandamperen Titanic, som forliste 15. april 1912 og M/S Hans Hedtofts forlis den 30. januar 1959, hvor 95 passagerer og bes\xc3\xa6tningsmedlemmer omkom.'