b'\n_START_ARTICLE_\nPlan\xc3\xb8konomi\n_START_PARAGRAPH_\nEn plan\xc3\xb8konomi er et \xc3\xb8konomisk system, hvor produktionen (og dermed besk\xc3\xa6ftigelsen og investeringerne) og allokeringen af de fremstillede goder i et betydeligt omfang er bestemt af en produktionsplan, der omfatter hele \xc3\xb8konomien. En plan\xc3\xb8konomi kan v\xc3\xa6re baseret p\xc3\xa5 central eller decentral planl\xc3\xa6gning. Hvis der er tale om en central planl\xc3\xa6gning, der er detaljeret og bindende, anvender man begrebet kommando\xc3\xb8konomi._NEWLINE_Plan\xc3\xb8konomier foruds\xc3\xa6tter ikke en kollektiv ejendomsret til produktionsmidlerne, som det er tilf\xc3\xa6ldet under socialisme, men forbindes ofte hermed. Is\xc3\xa6r forbindes plan\xc3\xb8konomier normalt med det \xc3\xb8konomiske system i de tidligere kommunistiske lande som Sovjetunionen og dets satellitstater. I  dag opfattes kun f\xc3\xa5 lande i verden, som Cuba og Nordkorea, som rene plan\xc3\xb8konomier. Ogs\xc3\xa5 et system som Tysklands \xc3\xb8konomi efter nazisternes magtovertagelse i 1933 kan dog opfattes som en plan\xc3\xb8konomi; \xc3\xb8konomien blev underlagt en 4-\xc3\xa5rsplan, men med bevarelse af den private ejendomsret. Systemet er ogs\xc3\xa5 blevet kaldt "centralt styret monopolkapitalisme". Ligeledes kan USA\'s krigs\xc3\xb8konomi 1941-45, og i det hele taget det \xc3\xb8konomiske system i mange krigsf\xc3\xb8rende lande, betragtes som en st\xc3\xa6rkt centralt styret \xc3\xb8konomi._NEWLINE_Ofte opfattes en central kommando\xc3\xb8konomi som den absolutte mods\xc3\xa6tning til en helt ureguleret (dvs. laissez faire-)markeds\xc3\xb8konomi. Der findes, s\xc3\xa5vel indenfor forskellige former for \xc3\xb8konomisk teori som blandt verdens nuv\xc3\xa6rende og tidligere eksisterende \xc3\xb8konomiske systemer, en r\xc3\xa6kke mellemformer mellem disse to yderpunkter. Disse kan omtales som blandings\xc3\xb8konomier, hvorved ofte forst\xc3\xa5s et system, hvor de overordnede rammer for de privatejede virksomheder fasts\xc3\xa6ttes af staten, mens det overlades til akt\xc3\xb8rerne decentralt at fylde rammerne ud. _NEWLINE_Begrebet indikativ planl\xc3\xa6gning (eller retningsgivende planl\xc3\xa6gning) er en form for "bl\xc3\xb8d" \xc3\xb8konomisk planl\xc3\xa6gning, hvor staten fors\xc3\xb8ger at koordinere de forskellige akt\xc3\xb8rers adf\xc3\xa6rd for at undg\xc3\xa5 problemer som f\xc3\xb8lge af informationsasymmetri. Koordineringen sker ikke ved ordrer og tvang, men f.eks. ved hj\xc3\xa6lp af forskellige \xc3\xb8konomiske incitamenter som subsidier eller afgifter. Indikativ planl\xc3\xa6gning opstod i Frankrig efter 2. verdenskrig, hvor institutionen Commission General du Plan blev oprettet for at forest\xc3\xa5 denne samordning. Siden de \xc3\xb8konomiske reformer i Kina i 1978 har Kina officielt haft en "socialistisk markeds\xc3\xb8konomi", der ogs\xc3\xa5 kan karakteriseres som en blandings\xc3\xb8konomi. ("Statskapitalisme" er et andet navn, som det kinesiske system har f\xc3\xa5et p\xc3\xa5h\xc3\xa6ftet)._NEWLINE_Oprindelsen til ordet "plan\xc3\xb8konomi" tilskrives den svenske diplomat og \xc3\xb8konom Dag Hammarskj\xc3\xb6ld.'