b'\n_START_ARTICLE_\nFr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric de Cheusses\n_START_PARAGRAPH_\nFr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Henry de Cheusses (5. december 1701 i K\xc3\xb8benhavn \xe2\x80\x93 19. september 1773 i Altona) var en dansk-fransk diplomat.\n_START_SECTION_\nOfficerskarriere\n_START_PARAGRAPH_\nHan var en s\xc3\xb8n af markis Henry de Cheusses, ud af en huguenotfamilie, var f\xc3\xb8dt i K\xc3\xb8benhavn 1701 og studerede i Utrecht og Lun\xc3\xa9ville. Han tjente f\xc3\xb8rst i kavaleriet, hvor han avancerede til l\xc3\xb8jtnant i Livgarden til Hest 1722, ritmester sst. 1731, oberstl\xc3\xb8jtnant og generaladjudant 1734 og karakteriseret oberst 1736. Men 1743 gik han over i den diplomatiske tjeneste, afl\xc3\xb8ste Jessen som gesandt i Berlin, hvor han forblev fra april 1743 til november 1746, forflyttedes derfra til Sankt Petersborg, hvor han efterfulgte Carl von Holstein, var der indtil september 1749 og endte som gesandt i Haag, fra april 1753 til maj 1769.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste poster\n_START_PARAGRAPH_\nDe Cheusses har ikke knyttet sit navn til nogen betydningsfuld diplomatisk akt, men han har den fortjeneste v\xc3\xa6sentlig at have bidraget til at holde landet uden for farlige forbindelser. Som hans virksomhed, s\xc3\xa5ledes var hans egenskaber. Han udm\xc3\xa6rkede sig ikke ved glimrende evner eller rigt initiativ, men han s\xc3\xa5 sig godt for, var meget p\xc3\xa5lidelig og is\xc3\xa6r s\xc3\xa6rdeles forsigtig. Det var netop de egenskaber, der beh\xc3\xb8vedes lige over for Frederik II af Preussen og senere lige over for Pjotr Bestuschev. Denne str\xc3\xa6bte efter at lokke Danmark til et angrebsforbund mod Sverige med det form\xc3\xa5l at omg\xc3\xb8re tronf\xc3\xb8lgervalget og erobre svenske provinser, men de Cheusses gennemskuede l\xc3\xb8sheden af disse kombinationer, og alt, hvad Danmark \xc3\xb8nskede, var kun, at regeringsformen i Sverige bevaredes, at en tiln\xc3\xa6rmelse mellem Rusland og Sverige hindredes, og at Adolf Frederik for sin del opgav de gottorpske fordringer p\xc3\xa5 hertugd\xc3\xb8mmerne. Det lykkedes den forsigtige de Cheusses at bevare sin regerings handlefrihed uden at st\xc3\xb8de Rusland for hovedet, og p\xc3\xa5 samme tid bragtes Adolf Frederik ved frygten for et s\xc3\xa5dant offensivt forbund til at affinde sig med Danmark med hensyn til hertugd\xc3\xb8mmerne og til at forn\xc3\xa6gte alle planer om en regeringsforandring. Da dette m\xc3\xa5l var n\xc3\xa5et, opfyldtes de Cheussess gentagne beg\xc3\xa6ring om at kaldes tilbage, og han afl\xc3\xb8stes af grev Rochus Friedrich zu Lynar.\n_START_SECTION_\nI Haag\n_START_PARAGRAPH_\nHolland, hvorhen de Cheusses derefter sendtes, var en vigtig post, fordi alle politiske efterretninger hurtig n\xc3\xa5ede derhen for der fra igen at udbredes over Europa ved den frie hollandske presse, fordi Haag var et diplomatisk knudepunkt, hvor de krigsf\xc3\xb8rendes gesandter kunne m\xc3\xb8des p\xc3\xa5 neutral grund, og endelig fordi Amsterdam var datidens store pengemarked, hvortil alle regeringer m\xc3\xa5tte ty, n\xc3\xa5r de tr\xc3\xa6ngte til l\xc3\xa5n. De Cheusses holdt sin regering n\xc3\xb8je underrettet om alt, hvad der erfaredes i Holland, og udf\xc3\xb8rte med kyndighed de finansielle kommissioner, der kun alt for ofte m\xc3\xa5tte betros ham. Men der var ingen lejlighed for ham til at udvikle nogen aktiv politisk virksomhed. Kun i \xc3\xa9t punkt m\xc3\xb8dtes de to landes politiske interesser, nemlig i vigtigheden af at v\xc3\xa6rne om den neutrale handel, og da engl\xc3\xa6ndernes overgreb i 1758 havde n\xc3\xa5et en ut\xc3\xa5lelig h\xc3\xb8jde, modtog de Cheusses ordre til at g\xc3\xb8re forslag om en alliance for med forenet v\xc3\xa5benmagt at tvinge England til at respektere den neutrale handels enhed. Denne plan kom ikke til udf\xc3\xb8relse, da England gjorde nogle indr\xc3\xb8mmelser, navnlig til Holland, og det var vel desuden meget tvivlsomt, om den engelsksindede regering i Haag ville have kunnet beslutte sig til et brud med England. Men ved denne lejlighed p\xc3\xa5drog de Cheusses sig mistanke for alt for meget at have fulgt sine personlige sympatier, idet han kun meddelte det ovenn\xc3\xa6vnte forslag til regeringens medlemmer og ikke tillige, som hans instruks havde antydet, til oppositionen. Det kunde vel stemme med hans s\xc3\xa6dvanlige forsigtighed at \xc3\xb8mme sig ved at f\xc3\xb8lge en for en gesandts stilling s\xc3\xa5 bet\xc3\xa6nkelig anvisning, men det er i alt fald vist, at hans sympatier var for England, og at hans iver for den protestantiske tro gjorde ham gunstig for Preussen. P\xc3\xa5 sin humane og tolerante m\xc3\xa5de str\xc3\xa6bte J.H.E. Bernstorff at f\xc3\xb8re sin underordnede til en mindre idealistisk opfatning af Englands og Preussens egoistiske politik, men han sk\xc3\xa5nede ham ikke, hvor han troede, at han i sine embedshandlinger havde ladet sig p\xc3\xa5virke af sine personlige anskuelser. Dog dette hindrede ikke Bernstorff fra at anerkende, at de Cheusses "baade ved F\xc3\xb8dsel og i Hj\xc3\xa6rtet" var \xc3\xa6rlig dansk, og at behandle ham som en fortrolig ven, hvem han i sine breve med fuld tillid betror sine inderste tanker._NEWLINE_De Cheusses var manden, som formidlede kontakt til S\xc3\xb8nke Ingwersen for at lokke ham til Danmark, hvilket lykkedes for i hvert fald en periode. Til geng\xc3\xa6ld havde diplomaten ikke noget flatterende syn p\xc3\xa5 handelsmanden Ingwersen, som de Cheusses betragtede som temmelig \xc3\xa6rgerrig._NEWLINE_I 1757 var de Cheusses blevet hvid ridder, 1765 udn\xc3\xa6vntes han til gehejmer\xc3\xa5d, og da kong Christian VII 1768 p\xc3\xa5 sin store rejse bes\xc3\xb8gte Holland, forfremmedes han til gehejmekonferensr\xc3\xa5d. Men han var nu bleven afl\xc3\xa6gs, og det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r afskedigedes han efter ans\xc3\xb8gning og d\xc3\xb8de 1773 i Altona, hvor han er begravet. Hans efterf\xc3\xb8lger i Haag blev hans tidligere sekret\xc3\xa6r Frederik Carl de la Pottrie, efter at f\xc3\xb8rst grev Adolph Sigfried von der Osten havde v\xc3\xa6ret designeret til posten, og denne senere var blevet afsl\xc3\xa5et af friherre Achatz Ferdinand von der Asseburg._NEWLINE_De Cheusses var ejendomsbesidder ved Bredsted i Slesvig (ejede godset L\xc3\xbctjenhorn i L\xc3\xa6k Sogn) og blev 30. marts 1732 gift med Sophie Ernestine Louise de Suzannet de La Forest (begravet 7. december 1765 i Haag), s\xc3\xb8nnedatter af generall\xc3\xb8jtnant markis Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric-Henri de Suzannet de La Forest. Datteren var gift med hollandsk kaptajn Jacob Henrik von St\xc3\xb6cken.'