b'\n_START_ARTICLE_\nHerakles\n_START_PARAGRAPH_\nHerakles (gr\xc3\xa6sk: \xe1\xbc\xa9\xcf\x81\xce\xb1\xce\xba\xce\xbb\xe1\xbf\x86\xcf\x82, H\xc4\x93rakl\xc3\xaas), f\xc3\xb8dt Alkaios (\xe1\xbc\x88\xce\xbb\xce\xba\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82) eller Alcides (\xe1\xbc\x88\xce\xbb\xce\xba\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb4\xce\xb7\xcf\x82, Alkeid\xc4\x93s), var en guddommelig helt i gr\xc3\xa6sk mytologi. Han var s\xc3\xb8n af Zeus og Alkmene, som var dronning af Theben, og plejes\xc3\xb8n af Amphitryon. Romerne kendte ham under navnet Herkules; etruskerne kaldte ham Hercle. Stjernebilledet Herkules er opkaldt efter ham.\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nAlkmene havde f\xc3\xb8dt tvillinger; Herakles, der var s\xc3\xb8n af Zeus, og hans halvbror Ifikles, der var s\xc3\xb8n af hendes mand, kong Amfitryon. Herakles blev f\xc3\xb8rst kaldt Alkeides til \xc3\xa6re for Amfitryons far Alkaios; men stillet overfor Heras vrede over Zeus\' utroskab, blev han snart opkaldt efter hende i h\xc3\xa5b om at formilde hende. Det formildede hende ikke spor. I et fornyet fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 forsoning lullede Zeus hende i s\xc3\xb8vn, og fik Hermes til at l\xc3\xa6gge den nyf\xc3\xb8dte til hendes bryst for at die hende. Hera v\xc3\xa5gnede brat og smed barnet fra sig, s\xc3\xa5 m\xc3\xa6lken spr\xc3\xb8jtede. Deraf opstod angiveligt M\xc3\xa6lkevejen. Og selv om Herakles betyder "Heras fryd", forfulgte hun ham hele hans liv. Hun p\xc3\xb8nsede p\xc3\xa5 h\xc3\xa6vn, og sendte to store slanger ind til tvillingernes vugge. Ifikles skreg af skr\xc3\xa6k ved synet, mens Herakles smilede og greb om slangerne og kvalte dem.\n_START_SECTION_\nBedrifter\n_START_PARAGRAPH_\nI den gr\xc3\xa6ske gudeverden er han den v\xc3\xa6ldige stridsmand, som ufortr\xc3\xb8dent k\xc3\xa6mper mod vilddyr, uhyrer og alskens ondskab. Af alle den gr\xc3\xa6ske sagnverdens figurer var Herakles den mest popul\xc3\xa6re. Der er ingen anden halv- eller helgud, til hvem der er knyttet s\xc3\xa5 mange sagn eller er afbildet s\xc3\xa5 mange gange p\xc3\xa5 kunstv\xc3\xa6rker. Han har k\xc3\xa6mpet mod n\xc3\xa6sten alle de uhyrer, der optr\xc3\xa6der i folketroen. Han var vidt ber\xc3\xb8mt i alle egne af Gr\xc3\xa6kenland \xe2\x80\x93 specielt i Argos, Theben, Aitolien og Oitaia. Uden for Gr\xc3\xa6kenland berettede gr\xc3\xa6ske handelsfolk om hans gerninger i de fjerneste egne. _NEWLINE_Som voksen k\xc3\xa6mpede han mod en l\xc3\xb8ve i Thebens egne og mod minyerne i Orchomenos. Som bel\xc3\xb8nning gav kong Kreon ham sin \xc3\xa6ldste datter, Megara, til hustru. Lykken fulgte dog ikke \xc3\xa6gteskabet, da den evigt forbitrede Hera straffede Herakles ved at g\xc3\xb8re ham gal og dr\xc3\xa6be de b\xc3\xb8rn, Megara havde f\xc3\xb8dt ham._NEWLINE_Herakles drog videre til Delfoi(Delfi) og fik her af oraklet Pythei at vide, at han skulle begive sig til Tiryns for at tjene Eurystheus \xe2\x80\x93 en fej og ussel konge._NEWLINE_Ironisk nok blev det sagt om kongen, at han nedstammede fra Sthenelos, der var s\xc3\xb8n af Perseus, der var s\xc3\xb8n af Zeus. En \xc3\xa6tling af Zeus\' sl\xc3\xa6gt blev s\xc3\xa5 sat til at herske over en anden. De var som nat og dag. Herakles var \xc3\xa6del, st\xc3\xa6rk og modig \xe2\x80\x93 Eurystheus var svag, ildeset og lille af \xc3\xa5nd._NEWLINE_Eurystheus befalede Herakles at udf\xc3\xb8re de ber\xc3\xb8mte 12 arbejder \xe2\x80\x93 der skulle v\xc3\xa6re umulige at l\xc3\xb8se. Dels for at vise sin magt over sin tydelige overmand \xe2\x80\x93 dels for at kn\xc3\xa6gte den uforf\xc3\xa6rdede Herakles._NEWLINE_Herakles optr\xc3\xa6der i mange andre eventyr som Jason og argonauternes togt. Her optr\xc3\xa6der han perifert.\n_START_SECTION_\nHerakles-kulten\n_START_PARAGRAPH_\nHerakles opfattedes dels som en gud dels som helt. Enkelte steder voldte det besv\xc3\xa6r at forholde sig til en s\xc3\xa5dan tvetydighed. Dyrkelsen af ham opfandt forklaringer og legender, s\xc3\xa5 Herakles gerninger stemte overens med personen. Generelt blev han dyrket som en gud._NEWLINE_Kongesl\xc3\xa6gter henledte deres herkomst til ham \xe2\x80\x93 heraklider.  _NEWLINE_Det var prim\xc3\xa6rt som menneskenes m\xc3\xa6gtige beskytter og som den sejrrige overvinder af ondskab, at Herakles blev tilbedt._NEWLINE_Historierne om hans bedrifter omfattede ogs\xc3\xa5 hans evner til at f\xc3\xa5 sygdomsramte og plagede landomr\xc3\xa5der p\xc3\xa5 fode igen. _NEWLINE_Ved bjerget Oite i Sydgr\xc3\xa6kenland blev han kendt som den, der befriede landet for de infernalske gr\xc3\xa6shoppesv\xc3\xa6rme. If\xc3\xb8lge legenden d\xc3\xb8de han p\xc3\xa5 Oite, og p\xc3\xa5 en bjergtop p\xc3\xa5 Oite (1600 m over havet) ses stadig resterne af det tempel, der i oldtiden blev rejst til hans \xc3\xa6re.  _NEWLINE_Andre steder blev han kendt som den, der fik kilder til at springe og den, der omdirigerede floders l\xc3\xb8b. Her findes ogs\xc3\xa5 forklaringen p\xc3\xa5, at han p\xc3\xa5 billeder og vaser ofte er afbildet med et overfl\xc3\xb8dighedshorn, et symbol p\xc3\xa5 jordens overd\xc3\xa5dighed._NEWLINE_Herakles siges ogs\xc3\xa5 at have bes\xc3\xb8gte Marokko og anlagt byen Tanger, hvor han havde sin egen grotte ca. 14 km vest for byen, som i dag er en af Tangers mest popul\xc3\xa6re turistattraktioner._NEWLINE_Ungdommen opfattede ham pga. hans mandighed og st\xc3\xa6rke fysik som deres \xc3\xa5benlyse beskytter. Adskillige "gymnasier" (dvs. stadier) stod under hans varet\xc3\xa6gt. I Sparta gjaldt han for folkets f\xc3\xb8rer i krigen. Ofringerne til ham bestod af tyre, v\xc3\xa6ddere og svin.'