b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98strigs parlament\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98strigs parlament er den lovgivende magt p\xc3\xa5 f\xc3\xb8deralt niveau i \xc3\x98strig. Parlamentet best\xc3\xa5r af to selvst\xc3\xa6ndige kamre. Disse kamrene er Nationalr\xc3\xa5det som v\xc3\xa6lges af folket, og Forbundsr\xc3\xa5det som best\xc3\xa5r af repr\xc3\xa6sentanter valgt af landdagene (delstatsparlamenterne).\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFolkevalgte repr\xc3\xa6sentanters medvirkning til lovgivningen i \xc3\x98strig begyndte i 1861 med Reichsrat. Dette blev fra 1867 Cisleithanias parlament og bestod af Herrenhaus og Abgeordnetenhaus. Parlamentsbygningen p\xc3\xa5 Ringstrasse blev m\xc3\xb8dested for parlamentet fra 1883._NEWLINE_Almindelig stemmeret for m\xc3\xa6nd blev vedtaget i 1907 og i till\xc3\xa6g for kvinder i 1919. I 1920 vedtog Den konstituerende nationalforsamling \xc3\x98strigs forfatning, som siden har v\xc3\xa6ret det retslige grundlag for Parlamentet. Forfatningen var oph\xc3\xa6vet i perioden 1933 til 1938 gennem diktaturet Stenderstaten fra 1933 til 1938 og under nationalsocialismen fra 1938 til 1945.'