b'\n_START_ARTICLE_\nSlaget ved M\xc3\xb8n\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nEfter slaget ved \xc3\x96land 1. juni 1676 havde den dansk-hollandske fl\xc3\xa5de herred\xc3\xb8mmet over \xc3\x98sters\xc3\xb8en og kunne dermed bidrage til krigen i det sydsvenske landskab med togter langs kysterne og ilands\xc3\xa6tning af styrker, som det blev gjort under slaget om Ystad. Et godt eksempel var erobringen af byen Karlshamn i Blekinge den 4. oktober 1676, da 400 svenskere m\xc3\xa5tte opgive deres f\xc3\xa6stning. Det og andre eksempler viste, at herred\xc3\xb8mmet p\xc3\xa5 havet var vigtigt for videre krigsindsats, s\xc3\xa5 den svenske konge m\xc3\xa5tte igen satse p\xc3\xa5 at opbygge s\xc3\xb8magten. _NEWLINE_Karl 11. af Sverige var kommet i mangel p\xc3\xa5 forsyninger i Sk\xc3\xa5ne. Desuden var de svenske styrker fanget i Stettin og Stralsund i Nordtyskland. De fleste problemer ville derfor v\xc3\xa6re l\xc3\xb8st, hvis han kunne vinde herred\xc3\xb8mmet over \xc3\x98sters\xc3\xb8en, og det fik ham til at tr\xc3\xa6ffe en sk\xc3\xa6bnesvanger beslutning: For at kunne koncentrere en s\xc3\xa5 stor milit\xc3\xa6rstyrke som muligt indkaldtes G\xc3\xb6teborg-eskadren. Ved at have en st\xc3\xa6rk eskadre p\xc3\xa5 plads i G\xc3\xb6teborg holdt svenskerne ikke bare forbindelsen med udlandet, is\xc3\xa6r Frankrig intakt, men kunne ogs\xc3\xa5 binde en anselig styrke fra Danmark-Norge. Uden denne styrke ville kontrollen over Kattegat og Skagerrak blive danskernes. Desuden kunne de have flere krigsskibe end f\xc3\xb8r p\xc3\xa5 \xc3\x98sters\xc3\xb8en og p\xc3\xa5 l\xc3\xa6ngere sigt g\xc3\xb8re Niels Juels opgave lettere.\n_START_SECTION_\nKommandanterne\n_START_PARAGRAPH_\nCornelis Tromp, som i forsommeren 1676 var udn\xc3\xa6vnt til generaladmiral i den dansk-norske fl\xc3\xa5de, blev sendt hjem fra K\xc3\xb8benhavn i februar 1677 for at skaffe en ny hj\xc3\xa6lpefl\xc3\xa5de fra Holland. Hans plads blev overtaget af admiral Niels Juel._NEWLINE_I mellemtiden havde svenskerne vanskeligheder med at finde en ny rigsadmiral efter nederlaget under slaget ved \xc3\x96land, hvor Lorentz Creutz omkom. Til sidst blev feltmarskal Henrik Horn valgt trods hans protester. En ledelsesskifte fra todelt kommando med \xc3\xa9n leder for h\xc3\xa6r og fl\xc3\xa5de, som forbinder kamperfaring og s\xc3\xb8mandskab, fungerede allerede i Danmark-Norge. Horn beordrede admiral Erik Sj\xc3\xb6blad til at lede eskadren i maj 1677.\n_START_SECTION_\nSejlturen\n_START_PARAGRAPH_\nDen 20. maj 1677 afsejlede den svenske eskadren p\xc3\xa5 11 fart\xc3\xb8jer, heraf tre linjeskib og fem kompagniskibe, der var bev\xc3\xa6bnede fragtskibe (ikke specialiserede krigsskibe) i fregatst\xc3\xb8rrelse og flere sm\xc3\xa5fart\xc3\xb8jer samt et brandskib fra G\xc3\xb6teborg. Planen var at sejle gennem Storeb\xc3\xa6lt og Langelands B\xc3\xa6lt ind i \xc3\x98sters\xc3\xb8en i h\xc3\xa5b om at overliste danskerne. Niels Juel havde lettet anker fra K\xc3\xb8benhavn den 23. maj for at sikre overf\xc3\xb8relsen af 4.000 tyske soldater fra M\xc3\xbcnster til Landskrona._NEWLINE_Den 28. maj l\xc3\xa5 den danske eskadre p\xc3\xa5 11 krigsskibe hvoraf ni linjeskibe og to fregatter ved Gedser Odde undervejs til Holsten, hvor de tyske tropper ventede. Niels Juel fandt ud af, at svenske skibe var observeret p\xc3\xa5 Storeb\xc3\xa6lt f\xc3\xa5 timer f\xc3\xb8r. Derefter st\xc3\xa6vnede han ud mellem de danske \xc3\xb8er og den tyske \xc3\xb8sters\xc3\xb8kyst og ventede p\xc3\xa5 den svenske eskadre._NEWLINE_F\xc3\xb8rst natten mellem 31. maj og 1. juni fik de to fl\xc3\xa5der kontakt mellem Femern og Warnem\xc3\xbcnde i den mecklenburgske bugt, men der var svag vind, s\xc3\xa5 begge parter var n\xc3\xb8dt til at s\xc3\xa6tte deres b\xc3\xa5de i vandet. Med rob\xc3\xa5de til at bugsere deres skibe fors\xc3\xb8gte svenskerne at komme forbi, men danskerne fulgte efter.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8slaget\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede om aftenen blev de f\xc3\xb8rste skud l\xc3\xb8snet, da danskerne endelig n\xc3\xa5ede frem til det bageste svenske skib, linjeskibet Wrangels Palais, som m\xc3\xa5tte overgive sig kl. 22, da det var omringet af flere linjeskibe. F\xc3\xb8rst ved daggry den 1. juni kom der mere vind, s\xc3\xa5 Niels Juel kunne sejle hurtigere og tage de nu bageste skibe ved M\xc3\xb8n._NEWLINE_Efter Calmar Castel var erobret, m\xc3\xa5tte danskerne sejle det p\xc3\xa5 grund for at undg\xc3\xa5, at skibet skulle synke efter et svensk fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at \xc3\xb8del\xc3\xa6gge det. Derefter satte Niels Juel  p\xc3\xa5 Christianus Quintus efter admiralskibet Amarant under Erik Sj\xc3\xb6blad, som efter h\xc3\xa5rde kampe m\xc3\xa5tte stryge flaget. Et kompagniskib blev \xc3\xb8delagt af sin egen bes\xc3\xa6tning for at undg\xc3\xa5, at det skulle falde i danskernes h\xc3\xa6nder._NEWLINE_Da kampene var ovre, var to linjeskibe og to kompagniskibe erobret, et skib var s\xc3\xa5 skadet at det senere blev opgivet. Kun tre st\xc3\xb8rre skibe undslap; et linjeskib og et kompagniskib n\xc3\xa5ede frem til \xc3\x96land, hvor de sluttede sig til den svenske fl\xc3\xa5de under Horn 13. juni. Det tredje skib kom tilbage til G\xc3\xb6teborg gennem \xc3\x98resund ved at f\xc3\xb8re engelsk flag.\n_START_SECTION_\nEfterspil\n_START_PARAGRAPH_\nDe erobrede svenske skibe og fanger blev bragt til K\xc3\xb8benhavn. Sj\xc3\xb6blad blev udvekslet med de danske fanger 15. august og fik kommandoen over G\xc3\xb6teborgs forsvar._NEWLINE_Efter at have p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt svenskerne et tab p\xc3\xa5 fem skibe og 1.500 fanger samt et ukendt antal dr\xc3\xa6bte for beskedne tab vendte Niels Juel sig mod de hollandske skibsledere, som efter hans mening havde gjort en d\xc3\xa5rlig indsats. En krigsret blev nedsat og d\xc3\xb8mte fem, den ene til d\xc3\xb8den. Han stak af, f\xc3\xb8r dommen kunne blive eksekveret._NEWLINE_Tabet af G\xc3\xb8teborgseskadren var vigtig, fordi skibe nu kunne hentes fra andre omr\xc3\xa5der, s\xc3\xa5 sikringen af \xc3\x98resund blev lettere, og der var skabt et pusterum, der gjorde at danskerne kunne vente p\xc3\xa5 den hollandske hj\xc3\xa6lpefl\xc3\xa5de under Tromp. Resultatet var, at en forenet og st\xc3\xa6rk dansk fl\xc3\xa5de kunne komme til kamp ved Stevns. Det blev vigtigt for udfaldet af det vigtige s\xc3\xb8slag i K\xc3\xb8ge Bugt den 1. juli 1677, der kom til at give Niels Juel heltestatus.'