b'\n_START_ARTICLE_\nPr\xc3\xa6ference\n_START_PARAGRAPH_\nPr\xc3\xa6ferencer udtrykker tilb\xc3\xb8jeligheden til at foretr\xc3\xa6kke \xc3\xa9n bestemt valgmulighed foran en eller flere andre. I \xc3\xb8konomisk teori er pr\xc3\xa6ferencer et overordentlig vigtigt begreb, idet de antages at v\xc3\xa6re grundlaget for alle personers handlinger og dermed de forskellige valg, som personer foretager i deres egenskab af forbrugere, arbejdstagere og andre roller. Et optimalt valg er et valg, der sikrer, at personen kan f\xc3\xa5 sine pr\xc3\xa6ferencer opfyldt i s\xc3\xa5 h\xc3\xb8j grad som muligt, givet den situation han eller hun befinder sig i._NEWLINE_Under visse omst\xc3\xa6ndigheder kan en persons pr\xc3\xa6ferencer repr\xc3\xa6senteres matematisk ved hj\xc3\xa6lp af en nyttefunktion, som g\xc3\xb8r det muligt at knytte talm\xc3\xa6ssige st\xc3\xb8rrelser til den gevinst, man opn\xc3\xa5r ved et givet valg. Dermed kan pr\xc3\xa6ferencebegrebet operationaliseres i en lang r\xc3\xa6kke sammenh\xc3\xa6nge. Det er almindeligt i mikro\xc3\xb8konomi at antage, at personer maksimerer deres nytte under de givne bibetingelser.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDen senere norske Nobelpristager Ragnar Frisch var i 1926 den f\xc3\xb8rste, der i matematisk form nedskrev en model af pr\xc3\xa6ference-relationer. Inden da havde \xc3\xb8konomer udviklet en teori om eftersp\xc3\xb8rgsel, som udelod henvisninger til s\xc3\xa5kaldte primitive karakteristika hos de p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende personer. Med indflydelse fra den logiske positivisme i slutningen af 1800- og begyndelsen af 1900-tallet blev den tanke imidlertid udbredt, at de teoretiske begreber, der anvendtes i \xc3\xb8konomi, skulle indeholde en empirisk struktur ved at kunne relateres til observerbare st\xc3\xb8rrelser. Fordi bin\xc3\xa6re valg (valg mellem to forskellige muligheder) er direkte observerbare, blev teorien om pr\xc3\xa6ferencer attraktiv for de \xc3\xb8konomiske forskere._NEWLINE_Senere har andre kendte \xc3\xb8konomer som John von Neumann, Oskar Morgenstern, Kenneth Arrow og G\xc3\xa9rard Debreu bidraget til at udvikle pr\xc3\xa6ferenceteorien.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\nPr\xc3\xa6ferencer forklares ofte ud fra en forbrugers forhold til to forskellige varebundter, A og B, der hver is\xc3\xa6r best\xc3\xa5r af nogle varer og/eller tjenester. Forbrugerens pr\xc3\xa6ferencer drejer sig om, hvordan han rangordner varebundterne i forhold til hinanden. Der kan g\xc3\xa6lde, at_NEWLINE_1) forbrugeren foretr\xc3\xa6kker A for B, 2) forbrugeren foretr\xc3\xa6kker B for A, eller 3) forbrugeren er indifferent mellem A og B, dvs. han s\xc3\xa6tter lige stor pris p\xc3\xa5 begge varebundter._NEWLINE_Anvendelsen indskr\xc3\xa6nker sig dog ikke til at omhandle forbrugernes valg af forbrugsvarer og tjenester, alts\xc3\xa5 de goder, der kan k\xc3\xb8bes for penge. Ogs\xc3\xa5 stort set alle andre menneskelige handlinger kan potentielt forklares ud fra pr\xc3\xa6ferenceteori. Sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om, hvor mange timer man \xc3\xb8nsker at arbejde, kan forklares ud fra pr\xc3\xa6ferencer for materielt forbrug i forhold til fritid. Forbrugs/opsparingsvalget, alts\xc3\xa5 valget af, hvor stor en andel af indkomsten, man v\xc3\xa6lger at spare op, kan forklares ud fra pr\xc3\xa6ferencer over for forbrug i dag i forhold til forbrug imorgen, og dermed st\xc3\xb8rrelsen af ens tidspr\xc3\xa6ferencerate. Valget af, hvor mange penge man \xc3\xb8nsker at donere til R\xc3\xb8de Kors eller andre velg\xc3\xb8rende organisationer, kan forklares ud fra styrken af altruistiske pr\xc3\xa6ferencer. Valget af, hvor mange b\xc3\xb8rn et par \xc3\xb8nsker at f\xc3\xa5, kan forklares - ud over en r\xc3\xa6kke andre faktorer - af deres pr\xc3\xa6ferencer for b\xc3\xb8rn i forhold til andre goder som f.eks. mere fritid, f\xc3\xa6rre forpligtelser og flere forbrugsvarer.\n_START_SECTION_\nHyppige antagelser\n_START_PARAGRAPH_\nOfte antages nogle grundl\xc3\xa6ggende forhold at v\xc3\xa6re g\xc3\xa6ldende for forbrugernes pr\xc3\xa6ferencer, s\xc3\xa5ledes fuldst\xc3\xa6ndighed, transitivitet og um\xc3\xa6ttelighed. En fjerde ofte anvendt antagelse er konveksitet. S\xc3\xa5danne antagelser g\xc3\xb8r det bl.a. muligt at afbilde pr\xc3\xa6ferencerne grafisk ved hj\xc3\xa6lp af indifferenskurver og indifferenskort.\n_START_SECTION_\nFuldst\xc3\xa6ndighed\n_START_PARAGRAPH_\nEn forbrugers pr\xc3\xa6ferencer er fuldst\xc3\xa6ndige, hvis det g\xc3\xa6lder, at han kan rangordne alle t\xc3\xa6nkelige varebundter p\xc3\xa5 ovenn\xc3\xa6vnte facon, dvs. afg\xc3\xb8re om hvilkesomhelst to varebundter X og Y, at han enten foretr\xc3\xa6kker X for Y, foretr\xc3\xa6kker Y for X eller er indifferent mellem X og Y.\n_START_SECTION_\nTransitivitet\n_START_PARAGRAPH_\nEn forbrugers pr\xc3\xa6ferencer er transitive, hvis det altid g\xc3\xa6lder, at n\xc3\xa5r han foretr\xc3\xa6kker A for B og foretr\xc3\xa6kker B for C, vil han ogs\xc3\xa5 foretr\xc3\xa6kke A for C.\n_START_SECTION_\nUm\xc3\xa6ttelighed\n_START_PARAGRAPH_\nEn forbrugers pr\xc3\xa6ferencer er um\xc3\xa6ttelige, hvis det g\xc3\xa6lder, at han altid foretr\xc3\xa6kker et varebundt med flere goder af alle slags frem for et varebundt med f\xc3\xa6rre af alle slags.\n_START_SECTION_\nKonveksitet\n_START_PARAGRAPH_\nEn forbrugers pr\xc3\xa6ferencer er konvekse, hvis det g\xc3\xa6lder, at n\xc3\xa5r han er indifferent mellem to varebundter A og B, vil han synes mindst lige s\xc3\xa5 godt om et vejet gennemsnit af varebundterne A og B som om hvert af de oprindelige varebundter. Forbrugerens pr\xc3\xa6ferencer er strengt konvekse, hvis det g\xc3\xa6lder, at han foretr\xc3\xa6kker det vejede gennemsnit af A og B frem for hvert af de oprindelige varebundter. En mindre formel udl\xc3\xa6gning af antagelsen om konvekse pr\xc3\xa6ferencer er, at forbrugere foretr\xc3\xa6kker variation i deres forbrug.\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xa6ferencerelationer\n_START_PARAGRAPH_\nDe forskellige n\xc3\xa6vnte relationer mellem varebundter kan gengives med bestemte matematiske symboler, der kaldes pr\xc3\xa6ferencerelationer.\n_START_SECTION_\nAfsl\xc3\xb8rede pr\xc3\xa6ferencer\n_START_PARAGRAPH_\nTankegangen om afsl\xc3\xb8rede pr\xc3\xa6ferencer skyldes den amerikanske \xc3\xb8konom og Nobelprismodtager Paul Samuelson. Det er en metode til at analysere de valg, individer foretager, som bl.a. bruges til at sammenligne politiske beslutningers indflydelse p\xc3\xa5 forbrugeradf\xc3\xa6rden. Tankegangen antager, at forbrugernes pr\xc3\xa6ferencer kan afsl\xc3\xb8res ved empirisk at unders\xc3\xb8ge deres forbrugsadf\xc3\xa6rd, f.eks. deres indk\xc3\xb8b af forbrugsvarer.'