b'\n_START_ARTICLE_\nBodies in Technology\n_START_SECTION_\nKapitel 1: \xe2\x80\x9dBodies, Virtual Bodies, and Technology\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nKapitlet behandler definitionen af den virtuelle krop; om hvordan vores krops relation til teknologi p\xc3\xa5virker vores perception af vores egen krop, samt hvordan det spiller ind i forholdet mellem Virtual Reality og Real Life. I en f\xc3\xa6nomenologisk tilgang beskriver Don Ihde to centrale forhold, kroppen kan have til verden; \xe2\x80\x98here-body\xe2\x80\x99 og \xe2\x80\x98image-body\xe2\x80\x99. \xe2\x80\x98Here-body\xe2\x80\x99 er en m\xc3\xa5de at opleve verden p\xc3\xa5 \xe2\x80\x99inde fra\xe2\x80\x99, hvor personen er \xe2\x80\x99embodied\xe2\x80\x99 med sin krop. \xe2\x80\x98Image-body\xe2\x80\x99 beskriver en m\xc3\xa5de at opleve verden p\xc3\xa5, hvor man ser sig selv ude fra; her er personen \xe2\x80\x99disembodied\xe2\x80\x99 med sin krop._NEWLINE_I sin beskrivelse refererer Ihde til en tanke\xc3\xb8velse, hvor den ud\xc3\xb8vende skal forestille sig noget, han/hun \xc3\xb8nsker at pr\xc3\xb8ve. Mange forestiller sig i s\xc3\xa5dan en \xc3\xb8velse, at de flyver, og hvor nogen beskriver \xc3\xb8velsen gennem et f\xc3\xb8rste persons perspektiv, beskriver andre sig selv i handlingen i et tredje persons perspektiv. Disse to m\xc3\xa5der at se sin egen v\xc3\xa6ren-i-verden er et eksempel p\xc3\xa5 en \xe2\x80\x99embodied\xe2\x80\x99 oplevelse overfor en \xe2\x80\x98disembodied\xe2\x80\x99. Den \xe2\x80\x98disembodied\xe2\x80\x99 oplevelse er et eksempel p\xc3\xa5 en ikke-teknologisk virtualitet. En anden form for ikke-teknologisk virtualitet kunne v\xc3\xa6re en ud-af-kroppen-oplevelse. Disse eksempler bruger Ihde til at illustrere, at virtualitet ikke kun er et teknologisk f\xc3\xa6nomen - den virtuelle krop har altid v\xc3\xa6ret her, og han argumenterer derfor for, at vi ikke beh\xc3\xb8ver se p\xc3\xa5 virtuelle teknologier med s\xc3\xa5 megen bekymring \xe2\x80\x93 disse bekymringer, som Ihde kalder \xe2\x80\x98techno-worries\xe2\x80\x99.Ihde beskriver, at Virtual Reality \xe2\x80\x93 selvom det spiller p\xc3\xa5 flere sanser, fx kropslig og haptisk \xe2\x80\x93 altid vil v\xc3\xa6re en konstrueret verden, som \xe2\x80\x99foregiver\xe2\x80\x99 at v\xc3\xa6re \xc3\xa6gte. Dette opstiller et paradoks mellem, at mennesket vil have en \xe2\x80\x99transparent\xe2\x80\x99 verden, men at teknologien altid vil have en teknologisk materialitet. Samtidig opstiller det en ironi: jo mere konstruerede billederne er, jo mere \xc3\xa6gte ser de ud. Generelt er Ihdes argument, at Virtual Reality aldrig vil kunne erstatte Real Life, men at de vil h\xc3\xa6nge ul\xc3\xb8seligt sammen, samt at virtualitet ikke er bundet til teknologi, men ogs\xc3\xa5 kan v\xc3\xa6re en perception gennem en disembodied \xe2\x80\x99image-body\xe2\x80\x99.\n_START_SECTION_\nKapitel 2: \xe2\x80\x9dThe Tall and the Short of It: Male Sports Bodies\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nKapitlet handler om forskellen mellem \xe2\x80\x99body one\xe2\x80\x99 og \xe2\x80\x99body two\xe2\x80\x99 og adresserer samtidig den feministiske diskurs om den mandlige krop som ideal. Ihdes udgangspunkt er at definere den mandlige version af den kulturelt bestemte krop over for den sansende krop. I sin definition af disse kroppe har Ihde kombineret henholdsvis Merleau-Pontys f\xc3\xa6nomenologiske forst\xc3\xa5else af kroppen (body one) og Foucaults sociokulturelt konstruerede krop (body two). Ihde argumenterer for, at det mandlige kropsideal er den atletiske krop - \xe2\x80\x9cden normative sportsbody\xe2\x80\x9d. Dette kobler den normale forst\xc3\xa5else af den mandlige krop som en aktiv krop (frem for passiv) med fokus p\xc3\xa5 ydre kvaliteter, med en sociokulturel forst\xc3\xa5else af kroppen som en funktionsdygtig \xe2\x80\x99maskine\xe2\x80\x99._NEWLINE_Ihde pr\xc3\xa6senterer sit argument ved at fort\xc3\xa6lle om forskelle og ligheder fra, hvordan han selv oplevede sin barndom, og hvordan han har oplevet sin s\xc3\xb8ns barndom. Pointen er, at det p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af tid og sted, I Ihdes verden har v\xc3\xa6ret kulturelt bestemt, at den ideelle mandekrop vurderes efter \xe2\x80\x99h\xc3\xb8jde og atletisk dygtighed\xe2\x80\x99. Men da det et kulturelt bestemt ideal, kan det dog varier i forhold til andre lande og kulturer. pointen er er vel at m\xc3\xa5den hvorp\xc3\xa5 man kan se at the sports body h\xc3\xb8re til body two - den kulturelle krop er fordi det ikke \xc3\xa6ndre sig over tid og sted ( ifht. Ihde) og dermed m\xc3\xa5 det v\xc3\xa6re noget ydre bestemt og ikke en embodied kropsopfattelse der forholder til her og nu(den f\xc3\xb8lte verden) - men hvor at the sportsbody er kulturelt bestemt i USA, kan der v\xc3\xa6re et andet ideal andre steder.Ihde bruger dette argument om \xe2\x80\x99den atletiske krop\xe2\x80\x99 til at argumentere mod den adskilte forst\xc3\xa5else af kroppen som enten \xe2\x80\x99body one\xe2\x80\x99 eller \xe2\x80\x99body two\xe2\x80\x99, og argumenter i stedet for at kroppen er begge dele og at bin\xc3\xa6re kun har medf\xc3\xb8rt (k\xc3\xb8ns-)krig og uenighed. Han pointerer, at vi har en tendens til at se forskelle i oplevelsen af vores egen og andres kroppe, men at vi ogs\xc3\xa5 b\xc3\xb8r se p\xc3\xa5 lighederne . Ihde mener ogs\xc3\xa5 at \xe2\x80\x99genders are multistable\xe2\x80\x99; det er alts\xc3\xa5 ikke udelukkende biologisk determineret hvilket k\xc3\xb8n vi er, hvordan vi opfatter hinanden osv., men ogs\xc3\xa5 kulturelt bestemt. Kapitel 2 kan ses i sammenh\xc3\xa6ng med kroppens forhold til teknologi, hvis ogs\xc3\xa5 teknologien ses som en \xe2\x80\x99multistable\xe2\x80\x99 enhed, dvs. at brug ikke er determineret, men opst\xc3\xa5r i brugens kontekst. Selvom der altid findes et \xe2\x80\x99ideal\xe2\x80\x99 (for en tings brug eller k\xc3\xb8nnet), er det ikke n\xc3\xb8dvendigvis s\xc3\xa5dan, at individet v\xc3\xa6lger at bruge sin teknologi (eller krop). Kapitlet kan bruges i en analyse af krop og teknologi, idet teknologiers brug kan analyseres efter om de tiltaler \xe2\x80\x98body one\xe2\x80\x99 eller body two\xe2\x80\x99, samt hvordan teknologien forholder sig til k\xc3\xb8nsforskelle og -ligheder.\n_START_SECTION_\nKapitel 3: Visualism in science\n_START_PARAGRAPH_\nI dette kapitel argumenterer Don Ihde for, at videnskaben i h\xc3\xb8j grad fremstiller beviser og resultater visuelt, og at dette er kulturelt bestemt og ikke et n\xc3\xb8dvendigt valg. Den teknologiske udvikling har gjort det muligt at fremstille billeder af f\xc3\xa6nomener, der ikke er synlige for mennesket. Dette foruds\xc3\xa6tter, at data omkring f\xc3\xa6nomener indsamles og \xe2\x80\x9covers\xc3\xa6ttes\xe2\x80\x9d til en visuel form, som vi kan forholde os til. Dette kalder Ihde \xe2\x80\x9cVisuel hermeneutic\xe2\x80\x9d. Han viser, at videnskabens fokus p\xc3\xa5 det visuelle er en kulturel vane og ikke en n\xc3\xb8dvendighed gennem tre tr\xc3\xa6k:_NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste kalder han \xe2\x80\x9dWhole body perception\xe2\x80\x9d. Dette d\xc3\xa6kker over den opfattelse, at kroppen indg\xc3\xa5r i enhver oplevelse. Eksempelvis vil en ark\xc3\xa6olog ikke n\xc3\xb8jes med at bruge \xc3\xb8jnene, n\xc3\xa5r der ledes efter fossiler. Hele kroppen er med i udgravningsprocessen og n\xc3\xa5r fossiler skelnes fra sten gennem ber\xc3\xb8ring._NEWLINE_Det andet tr\xc3\xa6k er, nedslag i videnskabens historie, hvor beviser i stigende grad fremstilles visuelt._NEWLINE_Under ren\xc3\xa6sancen reducerer bl.a. Da Vinci anatomien til strukturelle og analytiske tegninger. Senere opfinder Galileo teleskopet der g\xc3\xb8r tidligere usynlige himmellegemer synlige. Senest opfindes fotografiet, der betyder at alle kan se det samme - det subjektive opfattes som fjernet._NEWLINE_P\xc3\xa5 billeder kunne alle se, det videnskabsmanden kunne se gennem mikroskopet, uden at denne skulle tegne objektet for omverdenen, hvilket ogs\xc3\xa5 kr\xc3\xa6vede kunstneriske evner. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de hj\xc3\xa6lper fotografiet med at udrydde to potentielle fejlkilder: Indstilling af mikroskopet og videnskabsmandens genskabelse af det observerede. Endnu en fordel ved fotografier er, at disse kan gemmes over tid._NEWLINE_Eksempelvis kan vi ikke v\xc3\xa6re sikre p\xc3\xa5 alle ser det samme igennem teleskopet, fordi det fysisk skal indstilles til individet, hvor p\xc3\xa5 billeder kunne alle pludseligt se det, videnskabsmanden kunne se gennem videnskabelige instrumenter._NEWLINE_Det tredje tr\xc3\xa6k er at vise at videnskaben ofte skal fremstille resultater, der ikke oprindeligt er synlige. Forst\xc3\xa5et p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de at videnskaben skaber en form for \xe2\x80\x98Second Sight\xe2\x80\x99 der g\xc3\xb8r det muligt for os at se noget der ellers ville v\xc3\xa6re utilg\xc3\xa6ngeligt, f.eks. et spektograf, der bruges til at vise spektret som stjernens lys ligger indenfor. Af den grund skabes der ogs\xc3\xa5 en tendens til at producere resultaterne visuelt._NEWLINE_Disse tr\xc3\xa6k bruges til at forklare, at selvom videnskabens resultater oftest er visuelle, betyder det ikke, at videnskab i sig selv er et rent visuelt foretagende. N\xc3\xa5r man besk\xc3\xa6ftiger sig med videnskab har man altid kroppen med i processen, dette kalder Don Ihde \xe2\x80\x9dThe anthropomorphic invariant\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nKapitel 4: Perceptual Reasoning\n_START_PARAGRAPH_\nDon Ihde vil i dette kapitel vise, hvorfor det ikke er g\xc3\xa6ldende at videnskaben \xe2\x80\x9dglemmer\xe2\x80\x9d de andre sanser og kun fokuserer p\xc3\xa5 synssansen._NEWLINE_Et eksempel er Galileo Galilei\xc2\xb4s opdagelser og hvordan disse henholdsvis blev gjort og fremstillet. Galileo gjorde mange opdagelser p\xc3\xa5 himlen gennem sine teleskoper. Disse teleskoper kr\xc3\xa6vede en kropslig tilpasning, da de var sv\xc3\xa6re at styre pr\xc3\xa6cist. Ihde refererer til Derek de Solla Price, der beskriver sv\xc3\xa6rhedsgraden af navigering af Galileo\xc2\xb4s teleskop som svarende til at skulle se gennem to n\xc3\xb8glehuller placeret en meter fra hinanden. Ved hj\xc3\xa6lp af teleskopet kom m\xc3\xa5nen t\xc3\xa6ttere p\xc3\xa5 Galileo. Man kan sige, at den (gennem kikkerten) er lige s\xc3\xa5 t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 ham, som de andre ting i hans n\xc3\xa6re omkreds, men samtidig er den markant anderledes fra de andre ting, der blot ses gennem \xc3\xb8jnene. Denne teknologiske n\xc3\xa6r-distance kendes fra vor dagligdag fra den m\xc3\xa5de, hvorp\xc3\xa5 vore venner findes i lommen i kraft af vores telefon, men samtidig er de langt v\xc3\xa6k._NEWLINE_I den sene modernitet skete et skift fra en naiv objektivisme til en form for f\xc3\xa6nomenologisk relativitet. Dette beskriver Ihde fint ved hj\xc3\xa6lp af et termometer: Idet et termometer neds\xc3\xa6nkes i vand, p\xc3\xa5virker det temperaturen i vandet (meget lidt, men dog stadig). Termometeret er alts\xc3\xa5 ikke en objektiv visualisering af temperaturen, da det selv har p\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 det, det m\xc3\xa5ler. Der skal derfor ogs\xc3\xa5 tages h\xc3\xb8jde for den kropsliggjorte (embodied) handling og det brugte instrument._NEWLINE_Billedteknologien er i dag s\xc3\xa5 avanceret, at den ikke kun er i stand til at genskabe ting, der kan observeres med det blotte \xc3\xb8je. Den kan fremstille billeder, hvor der ved hj\xc3\xa6lp af forskellige billedmanipulationsteknikker er fremh\xc3\xa6vet aspekter, som ikke kan ses af mennesket, men kun kan m\xc3\xa5les med diverse instrumenter._NEWLINE_Pointen, som Ihde vil fremstille, er, at indsamlet data ofte fortolkes p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5de, s\xc3\xa5 resultatet kan fremstilles visuelt, men kroppen er altid med i frembringelsen af resultatet, hvilket ikke m\xc3\xa5 glemmes.\n_START_SECTION_\nKort resum\xc3\xa9 af kap. 5 & 6\n_START_PARAGRAPH_\nI tredje del af bogen \xe2\x80\x9cBodies in technology\xe2\x80\x9d, stiller Ihde sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om hvordan kroppe interagerer med teknologi - b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 abstrakt niveau, men ogs\xc3\xa5 i samspillet mellem krop og teknologi. Han begynder dette afsnit med en lang overvejelse af, om hvorvidt samspillet mellem mennesker og ikke-menneskelige teknologiske apparater (som han betegner som "non-humans") er symmetrisk. Det er set i forhold til hvad Nancy Hartsock, Bruno Latour og Andrew Pickering, har h\xc3\xa6vdet. Han konkluderer slutteligt, at karakterisere s\xc3\xa5danne interaktioner som symmetriske er usandsynlige, n\xc3\xa5r de forst\xc3\xa5s som situerede. Han mener, at det kan v\xc3\xa6re \xe2\x80\x9dsymmetrically situated\xe2\x80\x9d, fordi der et krav om at symmetri kollapser ind i modernismen som postmodernismen s\xc3\xb8ger at undg\xc3\xa5._NEWLINE_Han stiller sig mellem Hattaway, Pickering og Latours, som insisterer p\xc3\xa5 teknologien som en medakt\xc3\xb8r p\xc3\xa5 lige fod med mennesket, og de \xe2\x80\x9cklassiske\xe2\x80\x9d humanister der ofte ikke anerkender teknologiens rolle som formativ katalysator for samfundsm\xc3\xa6ssig og social udveksling og udvikling. De anser teknologiske hj\xc3\xa6lpemidler og som v\xc3\xa6rende fuldst\xc3\xa6ndigt neutrale, passive, n\xc3\xa6sten gennemsigtige entiteter/helheder._NEWLINE_Med teknologisk udvikling f\xc3\xb8lger en r\xc3\xa6kke langtr\xc3\xa6kkende f\xc3\xb8lger der ofte g\xc3\xa5r langt ud over den konkrete interaktion. Disse kan v\xc3\xa6re af social, fysisk s\xc3\xa5vel som f\xc3\xa6nomenologisk karakter: Don Ihde bruger blandt andet indf\xc3\xb8relsen af skrivemaskinen som eksempel: \xe2\x80\x9cgender role changes related to the tech\xc2\xadnologies, stylistic changes and more in the production of texts, a blur\xc2\xadring of distinctions between composition and publication in print form.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_En teknologi der, if\xc3\xb8lge ham, blev udviklet for at hj\xc3\xa6lpe handicappede med at producere tekst, blev i stedet en bebuder for en ny tidsalder og et redskab brugt til blandt andet at fremme en \xc3\xb8get bureaukratisering s\xc3\xa5vel som kvindefrig\xc3\xb8relse samtidig med at den i nogle kredse var med til at s\xc3\xa6tte sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5lstegn ved hvad tekst var. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de anerkender Ihde Latours id\xc3\xa9er omkring tingenes indbyggede \xe2\x80\x9cagency\xe2\x80\x9d i forhold til menneskers liv. Dog s\xc3\xa6tter han sig fast p\xc3\xa5 en grundl\xc3\xa6ggende relativitet i behandlingen af disse sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l frem for de absolutte fortolkninger der if\xc3\xb8lge ham kan findes p\xc3\xa5 begge sider af diskussionen.\n_START_SECTION_\nPart 4: \xe2\x80\x9cBodies in the Philosophy of Technology\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nPart 4 best\xc3\xa5r af henholdsvis en redeg\xc3\xb8relse for hvordan man som filosof kan forholde sig til normativt og disgnosticerende til teknologisk udvikling, ved at indtage en R&D (Research and Developement) rolle (kapitel 7). Derefter kobler han det med mij\xc3\xb8filosofi og diskursen om den moderne menneskeskabte milj\xc3\xb8krise som eksempel p\xc3\xa5 hvordan hans tilgang kan anvendes (kapitel 8).\n_START_SECTION_\nKapitel 7: \xe2\x80\x9cPrognostic Predicaments\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nIhde ser gerne et paradigmeskift i hvordan vi opfatter teknologi-filosoffers rolle og foresl\xc3\xa5r, at filosofferne i h\xc3\xb8jere grad kan indg\xc3\xa5 i det unders\xc3\xb8gende samarbejde med og p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af forskere og institutioner, og dermed bruge filosofien p\xc3\xa5 et pragmatisk plan. Denne rolle kalder han s\xc3\xa5ledes \xe2\x80\x9cResearch & Development-role\xe2\x80\x9d (R&D). Tendensen i dag er at det f\xc3\xb8rst er efter teknologiens udbredelse at filosoffen fungerer som etisk reflekterende ud\xc3\xb8ver, hvilket han kalder \xe2\x80\x9cThe Hemmingway role\xe2\x80\x9d. Han konkluderer ligeledes, at; \xe2\x80\x9cNo technologies are neutral, and all may be expected to have some negative (as well as positive) side effects\xe2\x80\x9d. Teknologi er aldrig neutral og kan ikke reduceres til \xc3\xa9n designet funktion. Det er ikke objektet i sig selv der fastl\xc3\xa6gger funktionen, men selve brugen af den. Den vil om n\xc3\xb8dvendigt blive brugt uintenderet, i forskellige kontekster og kan f\xc3\xa5 uforudsigelige konsekvenser (\xe2\x80\x9crevenge side effect\xe2\x80\x9d), b\xc3\xa5de positive og negative (med reference til Heideggers hammer). Dermed st\xc3\xa5r teknologifilosoffer, der befinder sig i en R&D-rolle, overfor et dilemma: Hvordan er det s\xc3\xa5 muligt, som teknologifilosof at have en prognostisk og normativ rolle?\n_START_SECTION_\nKapitel 8: \xe2\x80\x9cPhil-tech meets Eco-phil\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nDenne tilgang anvender han ved at relatere milj\xc3\xb8- og teknologifilosofi: I virkeligheden er problemet, at vi endnu ikke har diagnosticeret hvad vores teknologier kan og hvad den milj\xc3\xb8m\xc3\xa6ssige krise egentligt er. Ihde ser en tendens til at idealisere de mikrol\xc3\xb8sninger som ses i oprindelige kulturer og indf\xc3\xb8dte befolkninger. Vi bruger mikrol\xc3\xb8sninger til at l\xc3\xb8se makroproblemer og dermed idealiserer vi et form\xc3\xa5l uden rigtigt at have diagnosticeret situationen og hvilken effekt vores teknologier har. Lokale handlinger (for eksempel fiskeforbud i en bestemt flod) og forbud l\xc3\xb8ser ikke makroproblemer, men flytter det til en anden kontekst (et andet problem opst\xc3\xa5r n\xc3\xa5r fiskerne bliver n\xc3\xb8dt til at finde et nyt job)._NEWLINE_Med argumentet, at \xe2\x80\x9creversibility\xe2\x80\x9d ikke er muligt (alts\xc3\xa5 at g\xc3\xa5 tilbage til samme tilstand som f\xc3\xb8r konsekvenserne af en teknologi blev synlige), og at nye teknologiske l\xc3\xb8sninger forkaster alts\xc3\xa5 ikke deres \xc3\xa5rsagsteknologier, men forbedrer dem, foresl\xc3\xa5r han en generel tilgang til teknologien der p\xc3\xa5virker vores kontekst og omverden: "Avoid ideological(utopian and dystopian) conclusions."_NEWLINE_Konklusionen er, at Ingen konsekvenser af teknolgisk udvikling har en simpel l\xc3\xb8sning, fordi \xe2\x80\x9ctechno-environmental\xe2\x80\x9d problemer er komplekse, uklare og sammenv\xc3\xa6vede. Hverken utopisk eller dystopisk tilgang hj\xc3\xa6lper, hvorfor techno-filosoffer har en vigtig plads i den aktuelle, komplekse situation, hvor ogs\xc3\xa5 problemerne f\xc3\xa5r deres form.'