b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Yngve Sahlin\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Yngve Sahlin (f\xc3\xb8dt 4. marts 1824 i Dalsland, d\xc3\xb8d 29. maj 1917 i Stockholm) var en svensk filosof._NEWLINE_Sahlin blev student 1841, doktor 1851 og virkede derefter som akademisk l\xc3\xa6rer i Uppsala og senere i Lund, ved hvis universitet han 1862 blev professor. I 1864 blev han professor i Uppsala. Sahlin var Bostr\xc3\xb6ms dygtigste elev; hans filosofi er en n\xc3\xa6rmere udvikling af l\xc3\xa6rerens tanker, som han dog p\xc3\xa5 mange punkter, men altid p\xc3\xa5 grundlag af Bostr\xc3\xb6ms principper, har modificeret og udvidet. Han er den Bostr\xc3\xb6mske filosofis egentlige systematiker. Af interesse er hans stilling imellem den Bostr\xc3\xb6mske spekulation og den moderne filosofi. Medens Bostr\xc3\xb6m i mods\xc3\xa6tning til Hegel s\xc3\xb8gte at h\xc3\xa6ve det absolutte over enhver udvikling og udelukke enhver "f\xc3\xa6nomenologi" fra filosofien, har Sahlin ved sin sondring mellem den egentlige filosofi og f\xc3\xa6nomenologien faktisk indr\xc3\xb8mmet erfaringsvidenskaben et betydningsfuldt omr\xc3\xa5de. P\xc3\xa5 afg\xc3\xb8rende punkter har Sahlin desuden suppleret de forskellige dele af den Bostr\xc3\xb6mske filosofi; af s\xc3\xa6rlig betydning er hans udviklinger i etik, retl\xc3\xa6re og religionsfilosofi. Sahlins t\xc3\xa6nkning b\xc3\xa6rer et vist formelt og abstrakt pr\xc3\xa6g; inden for de svenske fagm\xc3\xa6nds kreds har den dog \xc3\xb8vet stor indflydelse ved sin videnskabelige alvor og logiske skarphed, og mere end nogen anden mellem Bostr\xc3\xb6m og H\xc3\xa4gerstr\xc3\xb6m kan Sahlin siges at have dannet filosofisk skole. Noget st\xc3\xb8rre v\xc3\xa6rk har Sahlin ikke udgivet; foruden to akademiske disputatser og to afhandlinger i "Nordisk Universitets Tidsskrift", der alle kom i 1850\'erne, har han skrevet en stor m\xc3\xa6ngde afhandlinger i Uppsala Universitets \xc3\xa5rsskrift, af hvilke m\xc3\xa5 fremh\xc3\xa6ves: Om grundformerna i etiken (1869), Om subjektivt och objektivt betraktelses\xc3\xa4tt i filosofien (1877), Kants, Schleiermachers och Bostr\xc3\xb6ms etiska grundtankar (samme \xc3\xa5r), Om det inre och det yttre (1879), Om logikens uppgift (1882), Om grundformerna i logiken (1883\xe2\x80\x9484), Om positiv och negativ lagbest\xc3\xa4mdhet (1887), N\xc3\xa5gra tanker om m\xc3\xa4nniskan och samh\xc3\xa4llet (samme \xc3\xa5r), Om det inre lifvet (1893).'