b'\n_START_ARTICLE_\nCodex Alexandrinus\n_START_PARAGRAPH_\nCodex Alexandrinus er et bibelh\xc3\xa5ndskrift fra det 5. \xc3\xa5rhundrede og er sammen med Codex Sinaiticus og Codex Vaticanus blandt de \xc3\xa6ldste og mest komplette bibelmanuskripter fra antikken. Det har navn efter byen Alexandria i Egypten, hvor det optr\xc3\xa6der f\xc3\xb8rste gang, og hvor det ogs\xc3\xa5 formodes at v\xc3\xa6re skrevet._NEWLINE_Skriftet er p\xc3\xa5 gr\xc3\xa6sk og indeholder n\xc3\xa6sten hele Det Ny Testamente og st\xc3\xb8rsteparten af Det Gamle Testamente samt 1. Clemensbrev og store dele af 2. Clemensbrev. Det best\xc3\xa5r af 773 blade; 643 i Det Gamle Testamente og 130 i Det Nye Testamente. Manuskriptets illustrationer er sm\xc3\xa5 tegninger efter hver bog._NEWLINE_Man ved ikke, hvor det er skrevet. En arabisk tilf\xc3\xb8jelse p\xc3\xa5st\xc3\xa5r, at det blev nedskrevet af martyren Thecla, der if\xc3\xb8lge traditionen var en egyptisk kvinde, som levede i apostolsk tid._NEWLINE_I 1621 blev det f\xc3\xb8rt fra Alexandria til Konstantinopel af Kyrillos Loukaris, der var patriark f\xc3\xb8rst i Alexandria og senere i Konstantinopel. Skriftet blev sendt til England som gave til Jakob 1._NEWLINE_Kong Jakob 1. d\xc3\xb8de imidlertid inden bogen n\xc3\xa5ede frem, s\xc3\xa5 det blev kong Charles 1., der modtog gaven._NEWLINE_Skriftet var t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 at blive \xc3\xb8delagt d. 23. oktober 1731, da der udbr\xc3\xb8d brand i biblioteket p\xc3\xa5 Ashburnham House (the Cotton Library), men blev reddet af bibliotekaren, Richard Bentley._NEWLINE_H\xc3\xa5ndskriftet er i dag i The British Library._NEWLINE_Codex Alexandrinus har haft stor indflydelse p\xc3\xa5 udviklingen af tekstkritikken, pal\xc3\xa6ografien og is\xc3\xa6r arbejdet med Det Ny Testamente.'