b'\n_START_ARTICLE_\nChristian af Slesvig-Holsten-S\xc3\xb8nderborg-\xc3\x86r\xc3\xb8\n_START_SECTION_\nFamillie og baggrund\n_START_PARAGRAPH_\nHertug Christian blev f\xc3\xb8dt 26. november 1570 som det andet barn og \xc3\xa6ldste s\xc3\xb8n af Hertug Hans den Yngre af Slesvig-Holsten-S\xc3\xb8nderborg i hans f\xc3\xb8rste \xc3\xa6gteskab med Elisabeth af Braunschweig-Grubenhagen. Hans den Yngre var en yngre s\xc3\xb8n af Kong Christian 3., der i 1564 ved arvedelingen efter faderens d\xc3\xb8d havde f\xc3\xa5et tildelt nogle mindre dele af hertugd\xc3\xb8mmerne Slesvig og Holsten: Als, Sundeved, \xc3\x86r\xc3\xb8 og Pl\xc3\xb6n. St\xc3\xa6nderne n\xc3\xa6gtede imidlertid at hylde og anerkende hertug Hans som regerende hertug p\xc3\xa5 linje med sin bror Frederik 2. og onkler Hans den \xc3\x86ldre og Adolf. Hans den Yngre og hans efterkommere havde dermed ikke andel i hertugd\xc3\xb8mmernes f\xc3\xa6lles regering og blev derfor betegnet som afdelte hertuger.\n_START_SECTION_\nDomherre i Strassburg\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 grund af sin alder, de andre s\xc3\xb8nner var for unge, og gode \xc3\xa5ndsevner blev Christian af faderen sendt til det tyske bisped\xc3\xb8mme Strassburg i Elsass, idet kun voksne ugifte fyrstelige m\xc3\xa6nd kunne blive domherrer (canonicus) i Strassburg. Han spillede som et af de ledende medlemmer af de protestantiske domherrer en rolle i kampene mellem katolikker og protestanter._NEWLINE_Da han forblev ugift, for ikke at miste sine indt\xc3\xa6gter fra Strassburg, forbigik faderen ham som hovedarving (p\xc3\xa5 S\xc3\xb8nderborg) og tildelte ham det afsidesliggende \xc3\x86r\xc3\xb8, hvilken arv han tiltr\xc3\xa5dte efter faderens d\xc3\xb8d, 9. oktober 1622.\n_START_SECTION_\nHertug af \xc3\x86r\xc3\xb8\n_START_PARAGRAPH_\nHan fik her 3 hovedg\xc3\xa5rde: S\xc3\xb8byg\xc3\xa5rd, Gr\xc3\xa5sten (dengang kaldet Gravensteen) og Gudsgave (dengang kaldt Gottesgabe) og, da der intet passende herres\xc3\xa6de fandtes, 5000 Rdl. til opf\xc3\xb8relsen af et s\xc3\xa5dant. Han n\xc3\xb8jedes dog med den beskedne bolig p\xc3\xa5 hovedg\xc3\xa5rden Gr\xc3\xa5sten og et hus i \xc3\x86r\xc3\xb8sk\xc3\xb8bing. Hertug Christian forblev ugift, men havde en husholderske (m\xc3\xa5ske morganatisk kone?), Katharina Griebel, som fik datteren Sopie. Han levede ret selskabelig med sine naboer b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Fyn og sl\xc3\xa6gtninger i hertugd\xc3\xb8mmerne.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d og arvedeling\n_START_PARAGRAPH_\nHertug Christian d\xc3\xb8de den 14. juni 1633 og blev af broderen hertug Frederik p\xc3\xa5 Nordborg overf\xc3\xb8rt til dennes hertugs\xc3\xa6de og her fra bisat i Egen Kirkes gravkapel, som Frederik f\xc3\xa5 \xc3\xa5r forinden havde bygget for sin f\xc3\xb8rste hustru og deres sp\xc3\xa6de b\xc3\xb8rn. Her fra flyttedes han 1813 til N\xc3\xb8rborg Kirkes kapel._NEWLINE_Hans efterladte arv deltes i fire dele mellem br\xc3\xb8drene ved Forliget i Egernf\xc3\xb8rde 6. februar 1634. Denne deling f\xc3\xb8rte til et vanskelig skattestyre og smugling p\xc3\xa5 \xc3\xb8en.'