b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa6rke\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nOrdet "brand" stammer fra det oldnordiske "brandr", hvilket betyder "at br\xc3\xa6nde", og stammer fra de br\xc3\xa6ndem\xc3\xa6rker, som kv\xc3\xa6gfarmere brugte til at skelne deres kv\xc3\xa6g fra hinanden. Begrebet blev introduceret i markedsf\xc3\xb8rings-jargonen allerede omkring 1850\'erne og har siden udviklet sig i flere retninger.\n_START_SECTION_\nProduktbranding\n_START_PARAGRAPH_\nUdviklingen indenfor den oprindelige form for branding \xe2\x80\x93 kendt som produktbranding \xe2\x80\x93 startede for alvor med industrialiseringen. I takt med at denne tog fart, blev det muligt at producere store m\xc3\xa6ngder af det samme produkt. F\xc3\xb8r dette var mange produkter nye opfindelser, der for det meste solgte sig selv udelukkende p\xc3\xa5 baggrund af produktets unikke egenskaber \xe2\x80\x93 fx flydende s\xc3\xa6be, elp\xc3\xa6ren og radioen. Men i takt med en stigende velstand sk\xc3\xb8d der flere og flere fabrikker op, og behovet for at sikre, at forbrugerne kunne huske de enkelte produkter og skelne dem fra konkurrenternes, opstod. Derfor begyndte forskellige producenter at udvikle unikke navne og logoer til deres produkter._NEWLINE_Industrialiseringen bet\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 en kraftig udvikling af infrastrukturen, hvorfor det blev muligt for producenterne at sende produkter over store afstande for at konkurrere p\xc3\xa5 fjerntliggende markeder. Dette gjorde, at mange kunder oplevede et tab af den trov\xc3\xa6rdighed, som d\xc3\xa9t at k\xc3\xb8be sine produkter hos den lokale k\xc3\xb8bmand ellers havde givet. N\xc3\xa5r k\xc3\xb8bmanden hentede sine produkter ind langvejs fra, havde han ikke n\xc3\xb8dvendigvis indg\xc3\xa5ende kendskab til dem, og kunderne kunne derfor ikke l\xc3\xa6ngere n\xc3\xb8jes med at udv\xc3\xa6lge produkterne ud fra, at k\xc3\xb8bmanden var trov\xc3\xa6rdig og \xc3\xa6rlig. For at genvinde noget af den tabte trov\xc3\xa6rdighed s\xc3\xb8gte producenterne at indbygge den i signalv\xc3\xa6rdien i produkternes emballage og opdigtede samtidigt personligheder, der kunne optr\xc3\xa6de i reklamer for at give produktet en im\xc3\xb8dekommende personlighed.\n_START_SECTION_\nBranding, ungdomskultur og v\xc3\xa6rdier\n_START_PARAGRAPH_\nIs\xc3\xa6r gennem 1980\'erne og 1990\'erne steg producenternes bevidsthed om, at der kan v\xc3\xa6re mange forskelligrettede grunde til, at forbrugerne v\xc3\xa6lger et bestemt produkt. Man blev s\xc3\xa5ledes opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5, at man spejler sig i de produkter, man k\xc3\xb8ber, og g\xc3\xa5r op i, at de skal passe ind i ens identitetsopbygning. Derfor begyndte man i h\xc3\xb8jere grad at koncentrere brandingen om immaterielle v\xc3\xa6rdier, som forbrugerne kan bygge ind i deres personlige livsstil. Den canadiske journalist og aktivist Naomi Klein har siden beskrevet dette som producenternes jagt p\xc3\xa5 at v\xc3\xa6re cool, idet det ofte var de unge forbrugere, man appellerede til. Ved at blive den bedste til at ramme de unges livsstil, kunne man derfor opbygge en aura af coolness omkring sit produkt._NEWLINE_P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de har brandingen af is\xc3\xa6r konsumvarer bev\xc3\xa6get sig mere og mere v\xc3\xa6k fra den oprindelige udformning, hvor der prim\xc3\xa6rt blev spillet p\xc3\xa5 de rent materielle v\xc3\xa6rdier ved produkterne. I stedet for at fort\xc3\xa6lle forbrugerne om produkternes materielle fordele, s\xc3\xb8ger producenterne nu at bygge mere uh\xc3\xa5ndgribelige immaterielle v\xc3\xa6rdier ind i sine brands. Derfor handler branding i dag om meget mere end blot at lave logoer og i\xc3\xb8jnefaldende emballage._NEWLINE_Et eksempel er de to amerikanske fast food-k\xc3\xa6der McDonalds og Burger Kings brandingstrategier. Selvom de to k\xc3\xa6ders produkter ikke er helt ens, er der stadig tale om, at de begge s\xc3\xa6lger burgere i fast food-branchen. For at adskille sig fra hinanden i forbrugernes bevidsthed, konkurrerer de derfor om at udstr\xc3\xa5le de helt rigtige immaterielle v\xc3\xa6rdier i deres branding. Et andet eksempel er de to producenter af blandt andet sportsko Nike og Adidas. Disse har gennem tiden konkurreret om at finde ind til de helt rigtige v\xc3\xa6rdier, som den ofte unge m\xc3\xa5lgruppe kan identificere sig med._NEWLINE_I dag bruger producenter ofte meget store summer p\xc3\xa5 at f\xc3\xa5 produkterne til at udstr\xc3\xa5le de helt rigtige v\xc3\xa6rdier og f\xc3\xa5 m\xc3\xa5lgruppen til at identificere sig med disse v\xc3\xa6rdier. Noget, der af positive r\xc3\xb8ster bliver set som virksomherdernes bidrag til de unges identitetsopbygning, mens de kritiske ofte ser det som en overtagelse af forskellige ungdomskulturer udelukkende med indtjening for \xc3\xb8je.'