b"\n_START_ARTICLE_\nTandhjulsbane\n_START_SECTION_\nTandstangssystemer\n_START_PARAGRAPH_\nDer er i tidens l\xc3\xb8b udviklet mange forskellige tandstangssystemer._NEWLINE_I dag bruger de fleste tandhjulsbaner Abt-systemet\n_START_SECTION_\nMarsh\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste tandstangsbane med succes i USA var Mount Washington Cog Railway, udviklet af Sylvester Marsh. Han fik patent den 10. september 1861 og Mount Washington jernbanen, som brugte Marsh' centralt monterede tandstang af parallelle, smedede vinkel-bj\xc3\xa6lker forbundet af pinde med lige stor indbyrdes afstand, \xc3\xa5bnede 1869. Tandhjulene p\xc3\xa5 lokomotiverne havde dybe t\xc3\xa6nder for at sikre, at mindst to t\xc3\xa6nder var i kontakt med tandstangen hele tiden \xe2\x80\x93 denne fremgangsm\xc3\xa5de reducerer risikoen for, at t\xc3\xa6nderne hopper op og ud af tandstangen.\n_START_SECTION_\nRiggenbach\n_START_PARAGRAPH_\nRiggenbach-tandstangs-systemet blev opfundet af Niklaus Riggenbach, som arbejdede p\xc3\xa5 omkring samme tid, men uafh\xc3\xa6ngigt af Marsh. Riggenbach fik et fransk patent i 1863 baseret p\xc3\xa5 en arbejdende model, som han brugte til at fange interessen hos potentielle schweiziske interessenter. Samtidigt havde den schweiziske konsul i USA bes\xc3\xb8gt Marsh's Mount Washington Cog Railway og rapporterede entusiastisk tilbage til den schweiziske regering. Opsatte p\xc3\xa5 at fremme turismen i Schweiz kommissionerede regeringen Riggenbach til at bygge en tandhjulsbane op ad Rigi-bjerget. Efter konstruktionen af et prototype lokomotiv og en test-bane i et stenbrud n\xc3\xa6r Bern \xc3\xa5bnede Vitznau-Rigi-Bahn d. 22. maj 1871._NEWLINE_Riggenbach-systemet er magen til Marsh systemet i sit design. Det bruger en stigestang udformet af to C-profiler, forbundet med runde eller firkantede stykker med lige store mellemrum. Riggenbach systemet har det problem, at dets fikserede stigetandstang er mere kompleks og dyr at bygge end andre systemer. Efter succesen med Vitznau-Rigi-Bahn, etablerede Riggenbach Maschinenfabrik der Internationalen Gesellschaft f\xc3\xbcr Bergbahnen (IGB)' \xe2\x80\x93 et firma som fremstillede tandhjulslokomotiver efter hans design.\n_START_SECTION_\nAbt\n_START_PARAGRAPH_\nAbt systemet blev udviklet af Roman Abt, en schweizisk lokomotiv-ingeni\xc3\xb8r. Abt arbejdede for Riggenbach ved dennes v\xc3\xa6rk i Olten og senere p\xc3\xa5 hans IGB tandhjuls-lokomotiv fabrik. I 1885 grundlagde han sin egen ingeni\xc3\xb8rvirksomhed._NEWLINE_I de tidlige 1880'ere arbejdede Abt p\xc3\xa5 at udvikle et forbedret tandstangssystem, som l\xc3\xb8ste de begr\xc3\xa6nsninger, som Riggenbach systemet havde. F\xc3\xb8rst og fremmest var Riggenbach tandstangen dyr at producere og skiftesporene var komplekse. I 1882 designede Abt en ny tandstang, som brugte solide lameller med ind-stansede vertikale t\xc3\xa6nder. To eller tre af disse lameller er monteret centreret mellem sporene med t\xc3\xa6nderne forskudt fra hinanden. Brugen af flere lameller med forskudte t\xc3\xa6nder sikrer, at lokomotivets tandhjul hele tiden har kontakt med tandstangen. Abt systemet er billigere at bygge, fordi hver tandstang vejer mindre pr. given l\xc3\xa6ngde. Men Riggenbach systemet er mere resistent overfor slid end Abt._NEWLINE_Abt systemet blev f\xc3\xb8rste gang brugt p\xc3\xa5 Harzen-banen i Tyskland, som \xc3\xa5bnede i 1885. Tandhjulene kan monteres p\xc3\xa5 samme aksel som selve hjulene, eller de kan k\xc3\xb8re separat.\n_START_SECTION_\nLocher\n_START_PARAGRAPH_\nOpfundet af Eduard Locher, som gik efter at opfinde et system, som kunne bruges ved stigninger helt op til 1 til 2 (50\xc2\xa0%). Det mest almindelige system i Schweiz p\xc3\xa5 den tid var Abt-systemet, som var begr\xc3\xa6nset til stigninger 1 til 4 (25\xc2\xa0%)._NEWLINE_Locher viste, at ved st\xc3\xb8rre stigninger, kunne det drivende hjul let hoppe ud af tandstangskinnen, med potentiel katastrofal afsporing til f\xc3\xb8lge. For at overkomme dette problem, og for at muligg\xc3\xb8re en tandstangsbane op ad de stejle sider p\xc3\xa5 Pilatus, udviklede Locher et tandstangs-system hvor tandstangen er en flad skinne med symmetriske, horisontale t\xc3\xa6nder. De horisontale tandhjul sk\xc3\xa6rer ind i den centralt placerede skinne, drivende lokomotivet fremad samtidig med det holdes centreret p\xc3\xa5 skinnen._NEWLINE_Efter nogle fors\xc3\xb8g blev hans system anvendt p\xc3\xa5 Pilatus Bahn, som \xc3\xa5bnede i 1889 hvor der p\xc3\xa5 den 4,6\xc2\xa0km lange str\xc3\xa6kning forekommer stigninger p\xc3\xa5 op til 48%. Det er den dag i dag verdens stejleste, offentlige jernbane._NEWLINE_Ingen andre offentlige jernbaner anvender dette system, selvom visse europ\xc3\xa6iske kulminer bruger Locher-systemet p\xc3\xa5 bratte, underjordiske linjer."