b'\n_START_ARTICLE_\nErik Arup\n_START_SECTION_\nLiv og karriere\n_START_PARAGRAPH_\nErik Ipsen Arup var s\xc3\xb8n af l\xc3\xa6gen Peter Michael Christian Arup (1845\xe2\x80\x931915) og Malvina Cathrine Ipsen (1852\xe2\x80\x931934). Barndomshjemmet beskrives som meget kulturelt._NEWLINE_Arup blev i 1898 tildelt K\xc3\xb8benhavns Universitets guldmedalje og blev i 1907 dr.phil. p\xc3\xa5 afhandlingen Studier i engelsk og tysk handels historie. En unders\xc3\xb8gelse af kommissionshandelens praksis og theori i engelsk og tysk handelsliv 1350-1850. 1908-1914 var han arkivar (fra 1909 overarkivar) i Udenrigsministeriet. 22. december 1913 blev han udn\xc3\xa6vnt til den f\xc3\xb8rste departementschef for Statsministeriet og statsr\xc3\xa5dssekret\xc3\xa6r. F\xc3\xb8r da varetog statsr\xc3\xa5dssekret\xc3\xa6ren (J.L.R. Koefoed, der gik p\xc3\xa5 pension) opgaven, men Carl Theodor Zahle skabte den nye stilling ved et hastebehandlet lovforslag i december. 1. februar 1916 afl\xc3\xb8ste Arup Kristian Erslev som professor i historie ved K\xc3\xb8benhavns Universitet, en stilling han besad frem til 31. januar 1947. Fra 1. oktober 1935 var han professor Rostgardianus._NEWLINE_Arups hovedv\xc3\xa6rk var en danmarkshistorie, Danmarks Historie, 1\xe2\x80\x933 (K\xc3\xb8benhavn 1925-55), hvis to f\xc3\xb8rste bind blev udsat for kraftig kritik ved udgivelsen i henholdsvis 1925 og 1932. Det m\xc3\xa5 betragtes som hoved\xc3\xa5rsagen til, at Arup aldrig f\xc3\xa6rdiggjorde v\xc3\xa6rket, og at tredje bind f\xc3\xb8rst blev udgivet efter Arups d\xc3\xb8d af eleven Aksel E. Christensen. 1961-67 blev danmarkshistorien fotografisk optrykt i fire bind. Aksel E. Christensen stod ogs\xc3\xa5 for udgivelsen af Erik Arup: Udvalgte Afhandlinger og Anmeldelser, 1-2 (K\xc3\xb8benhavn 1977), der rummer materiale fra tiden 1900-47._NEWLINE_Et hyppigt brugt citat stammer fra Erik Arups anmeldelse af Vilhelm Gr\xc3\xb8nbech, Religionsskiftet i Norden, i Historisk Tidsskrift (1914), side 107-108, hvor Arup siger, at historieskrivning handler om "at digte over de Kendsgerninger, der virkelig kan udsondres af Kilderne som tilforladelige, over dem alle, ikke imod dem og ikke udover dem"._NEWLINE_I 1939 blev Arup part i en retssag mod historikeren Vilhelm la Cour. Sagen havde sine r\xc3\xb8dder tilbage i 1936, hvor Vilhelm la Cour havde tabt til Albert Olsen i konkurrencen om professoratet efter Aage Friis. Arup havde siddet i ans\xc3\xa6ttelsesudvalget og v\xc3\xa6ret hoved\xc3\xa5rsagen til, at la Cour ikke blev ansat. Senere ans\xc3\xb8gte la Cour om et professorat p\xc3\xa5 Aarhus Universitet, men trak sig tilbage, da han fandt ud, at Arup var med i ans\xc3\xa6ttelsesudvalget. 3. november 1938 offentliggjorde la Cour sin begrundelse for at have trukket sin ans\xc3\xb8gning. Den indeholdt en r\xc3\xa6kke kraftige beskyldninger mod Arup, som fik rektoren ved K\xc3\xb8benhavns Universitet til at presse statsadvokaten til at l\xc3\xa6gge sag an for injurier. Sagen kom for retten i Helsing\xc3\xb8r 29.-31. marts 1939. Ingen vandt, men la Cours anklager mod Arup blev kendt ubef\xc3\xb8jede, uden at han blev id\xc3\xb8mt b\xc3\xb8de for dem.'