b'\n_START_ARTICLE_\nVidenskab\n_START_SECTION_\nDen videnskabelige metode\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes mange forskellige videnskabelige metoder, hvilket har flere \xc3\xa5rsager. Dels er der forskellige vidensomr\xc3\xa5der, som giver forskellige muligheder for at opn\xc3\xa5 viden. Et eksempel er forskellen p\xc3\xa5 de videnskaber, der besk\xc3\xa6ftiger sig med naturen, og de der besk\xc3\xa6ftiger sig med mennesket og kulturen. I mods\xc3\xa6tning til naturens faste love antages det ofte at mennesket kan tr\xc3\xa6ffe frie valg, og at der derfor er stor forskel p\xc3\xa5 de to omr\xc3\xa5der. I dag skelner man ofte overordnet mellem tre hovedeomr\xc3\xa5der, nemlig naturvidenskab, samfundsvidenskab og humaniora, hvor naturvidenskaben oftest leder efter lovm\xc3\xa6ssigheder mens humaniora prim\xc3\xa6rt "tolker" menneskelige udtryk i sprog, kunst, religion, filosofi osv. Samfundsvidenskab ligger et sted imellem de to, idet man dels s\xc3\xb8ger at forst\xc3\xa5 generelle tendenser ved kvantitative metoder, og dels s\xc3\xb8ger at tage udgangspunkt i menneskers forestillinger ved kvalitative metoder._NEWLINE_Udover vidensomr\xc3\xa5dernes karakter, spiller det ind for valget af metode, hvad der er hensigten med de enkelte forskningsprojekter. Et eksempel fra samfundsvidenskaben i forbindelse med et folketingsvalg kunne v\xc3\xa6re, at der \xc3\xb8nskes en afklaring af, hvilket uddannelses- og indkomstniveau folk der stemte p\xc3\xa5 socialdemokratiet generelt har. Dette kan klares ved en kvantitativ skemaunders\xc3\xb8gelse. Der kan ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8nskes en afklaring af, hvad det var, som fik folk til at give socialdemokratiet deres stemme. Her kan det v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt at lave en skemaunders\xc3\xb8gelse, da det kan v\xc3\xa6re, at \xc3\xa5rsagen endnu ikke er kendt, og denne derfor ikke kan skrives p\xc3\xa5 skemaet som svarmulighed. I s\xc3\xa5 fald kan der laves interviewunders\xc3\xb8gelser, hvor man s\xc3\xb8ger at sp\xc3\xb8rge ind til og forst\xc3\xa5, hvad der har v\xc3\xa6ret folks grunde til at stemme, som de har gjort. Endeligt kan man v\xc3\xa6re optaget af, hvorvidt socialdemokratiets politiske forslag vil gavne menneskers frie og lige udfoldelse i samfundet. Det vil kr\xc3\xa6ve en kritisk analyse, med en r\xc3\xa6kke normative afklaringer og fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at forst\xc3\xa5 forskellige faktores samspil._NEWLINE_Endelig har forskellige forskere forskellige videnskabsidealer og de er herudover i mere eller mindre grad p\xc3\xa5virket af den vidensskabskultur, som hersker blandt kollegaer samt evt. de krav, som stilles til vidensformen fra offentligheden, politikere, virksomheder eller hvem der har efterspurgt og/eller skal anvende forskningen. En gruppe videnskabsm\xc3\xa6nd kan f.eks. v\xc3\xa6re optaget af, at al videnskab skal kunne s\xc3\xa6ttes p\xc3\xa5 logiske formler. Eller hvis viden skal anvendes i TV, er det godt med modeller og tal, som g\xc3\xb8r tingene mere entydige og lette at forst\xc3\xa5._NEWLINE_Ofte siger man, at forskning grundl\xc3\xa6ggende fremkommer ved at forskere lancerer teorier eller hypoteser for at forklarer et eller flere f\xc3\xa6nomener. Disse efterpr\xc3\xb8ves i forhold til observationer ("empiri"). Hvis teorien kan forklare observationerne, er teorien styrket; hvis observationerne modsiger teorien, m\xc3\xa5 teorien forkastes eller modificeres. Strengt talt kan man ikke sige at noget kan v\xc3\xa6re "videnskabeligt bevist", kun at det er videnskabeligt sandsynliggjort, da der indtil videre ikke er nogen observationer der modbeviser teorien. Derfor p\xc3\xa5st\xc3\xa5r videnskabsfolk ikke at de besidder "Sandheden" for al fremtid, bare at videnskaben til enhver tid har de mest plausible, trov\xc3\xa6rdige og mest modsigelsesfrie viden p\xc3\xa5 sit fagfelt. Denne beskrivelse er dog mest rammende for naturvidenskaben, og selv i forhold til dette omr\xc3\xa5de, vil nogen h\xc3\xa6vde, at denne beskrivelse reelt ikke indfanger, hvad der er p\xc3\xa5 spil i den videnskabelige praksis.\n_START_SECTION_\nVidenskabsteori\n_START_PARAGRAPH_\nVidenskabsteori besk\xc3\xa6ftiger sig med, hvilke generelle kendetegn, der karakteriserer videnskaben og den videnskabelige metode. Kort fortalt tager den nyere videnskabsteoretiske fort\xc3\xa6lling gerne sit udgangspunkt ved diskussionen mellem Karl Raimund Popper og Thomas Kuhn. Poppers kriterium for videnskab kan nogenlunde overs\xc3\xa6ttes til, at viden kun kan regnes som videnskab, hvis der er tale om udsagn, som kan efterpr\xc3\xb8ves. Det vil sige at andre forskere skal have muliglighed for at tilbagevise tidligere forskningsresultater p\xc3\xa5 grundlag af observationer, r\xc3\xa6sonnementer eller eksperimenter. N\xc3\xa5r en antagelse modbevises m\xc3\xa5 den forkastes og videnskabsmanden m\xc3\xa5 pr\xc3\xb8ve med nye antagelser. Videnskabelig viden best\xc3\xa5r af de antagelser, som endnu ikke er blevet forkastet._NEWLINE_Kuhn pointerer imidlertid at videnskabelige antagelser er forbundet i st\xc3\xb8rre videnskabelige systemer, og at grundantagelserne for disse kun sj\xc3\xa6ldent forkastes, selvom forskellige teser bliver modbevist. I stedet udvikles hj\xc3\xa6lpehypoteser, som bruges til at forklare, hvorfor et modbevis ikke rammer grundantagelserne. Kun sj\xc3\xa6ldent er der en videnskabelig revolution, hvor et nyt system med andre grundantagelser f\xc3\xa5r overtaget. Kuhn h\xc3\xa6vder s\xc3\xa5ledes, at man ikke kan tale om, at videnskaben finder sikker almen og uafh\xc3\xa6ngig viden, baseret p\xc3\xa5 et metodisk princip om kun at acceptere ikke modbeviste antagelser, fordi der alts\xc3\xa5 altid kun er tale om en viden, som h\xc3\xa6nger sammen med nogle bestemte foruds\xc3\xa6tninger, som i sig selv ikke er sikre, men som beskyttes mod modsigelser. Endvidere h\xc3\xa6vder Kuhn, at de forskellige systemer ikke kan tale sammen. Der er derfor indenfor videnskaben tale om forskellige paradigmer af videnskabelige systemer, som hviler p\xc3\xa5 nogle grundantagelser, hvis sandheder ikke kan afklares eller diskuteres p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af paradigmerne. I stedet for at v\xc3\xa6re baseret p\xc3\xa5 en opsamling af antagelser, som kan efterpr\xc3\xb8ves, og som endnu ikke er blevet modbevist, h\xc3\xa6vder Kuhn alts\xc3\xa5 at videnskaben er baseret p\xc3\xa5 videnskabsm\xc3\xa6ndenes egne grundantagelser. Videnskaben er if\xc3\xb8lge Kuhn s\xc3\xa5ledes til en vis grad socialt konstrueret._NEWLINE_Popper medgiver, at det er vanskeligt at overs\xc3\xa6tte antagelser, som kommer fra forskellige paradigmer, men han h\xc3\xa6vder, at det er muligt, hvis man klart g\xc3\xb8r rede for hvilke grundantagelser, som ligger til grund for de enkelte teser. S\xc3\xa5ledes mener Popper, at vi godt kan bevare forstillingen om videnskaben som hvilende p\xc3\xa5 en grundl\xc3\xa6ggende metode, som bringer os frem mod bedre og mere sikker viden. Forst\xc3\xa5elsen af videnskaben som mere eller mindre rationel eller socialt konstrueret er stadig noget, som diskuteres blandt videnskabsm\xc3\xa6nd. Mange vil dog pege p\xc3\xa5, at den teknologiske udvikling, som hviler p\xc3\xa5 videnskaben, og som hele tiden g\xc3\xb8r os i stand til bedre at kontrollere og forudsige naturen, viser at videnskaben kan give os sikker og almen viden i hvert fald indenfor nogen omr\xc3\xa5der. Andre vil samtidig mene, at videnskaben hviler p\xc3\xa5 en grundl\xc3\xa6ggende forkert instrumentel tilgang til virkeligheden, hvor vi alene t\xc3\xa6nker p\xc3\xa5 kontrol ud fra egne behov, og at det kan f\xc3\xb8re til milj\xc3\xb8katastrofer og total\xc3\xb8del\xc3\xa6ggende krige. Her vil nogen dog igen pege p\xc3\xa5, at man b\xc3\xb8r skelne mellem videnskaben og dens anvendelse.\n_START_SECTION_\nAfgr\xc3\xa6nsning af videnskab\n_START_PARAGRAPH_\nProblemet om videnskabens afgr\xc3\xa6nsning kaldes demarkationsproblemet._NEWLINE_Det som skiller et ikke-videnskabeligt fra et videnskabeligt udsagn er alts\xc3\xa5 ikke n\xc3\xb8dvendigvis at det er spekulativt eller at det er fejlagtigt. Mange videnskabelige teorier begyndte som \xc2\xabspekulationer\xc2\xbb som man i samtiden i bedste fald morede sig over og i v\xc3\xa6rste fald br\xc3\xa6ndte ophavspersonen for. Fejlagtighed eller sandhed bruges heller ikke som kriterium for videnskabelighed, af den enkle grund at mange \xc2\xabetablerede sandheder\xc2\xbb i efterf\xc3\xb8lgende har vist sig at v\xc3\xa6re forkerte. \xc2\xabSandhed\xc2\xbb er et ideal videnskaben str\xc3\xa6ber mod, men aldrig med sikkerhed kan vide at have opn\xc3\xa5et (se erkendelsesteori)._NEWLINE_Eksempler p\xc3\xa5 ikke-videnskabelige udsagn er derimod dogmer eller definitioner. Dogmer er uvidenskabelige fordi deres holdbarhed af forskellige grunde ikke \xc3\xb8nskes diskuteret. Definitioner er kendetegnet ved at v\xc3\xa6re sande ved overenskomst. At en cirkel er rund i et euklidisk rum er f.eks. ikke til diskussion fordi det per definition er sandt. Med dette er det ikke sagt at uvidenskabelige udsagn er u\xc3\xb8nskede. Definitioner er f.eks. vigtig for videnskaben for at afklare hvad man taler om. Pr\xc3\xa6cise definitioner kan derfor v\xc3\xa6re foruds\xc3\xa6tningen for videnskabelig aktivitet, selv om de selv ikke er videnskabelige.\n_START_SECTION_\nInddeling\n_START_PARAGRAPH_\nVidenskaberne kan inddeles eller klassificeres p\xc3\xa5 mange forskellige m\xc3\xa5der. Ingen af inddelingerne har imidlertid helt klare gr\xc3\xa6nser. Flere videnskaber falder mellem kategorierne eller i flere af dem samtidig.'