b'\n_START_ARTICLE_\nU. S. Highway 1\n_START_PARAGRAPH_\nUnited States Highway 1 (U.S. 1, U.S. Route 1 eller bare Route 1) er en af USA\'s hovedveje. Den l\xc3\xb8ber i fortrinsvis nord-sydlig retning langs USA\'s \xc3\xb8stkyst, flere steder helt ude langs Atlanterhavskysten, andre steder noget l\xc3\xa6ngere inde i landet. Vejen l\xc3\xb8ber p\xc3\xa5 flere str\xc3\xa6kninger parallelt med Interstate Highway 95, selv om den visse steder ligger noget l\xc3\xa6ngere inde i landet end denne. Den er en del af U.S. Highway System og forbinder de vigtigste byer i de 15 stater, den l\xc3\xb8ber gennem p\xc3\xa5 sin 3.825 km lange vej fra Key West i Florida til Fort Kent i Maine (ved gr\xc3\xa6nsen til Canada)._NEWLINE_Hovedvejene er generelt nummererede s\xc3\xa5 de laveste numre ligger l\xc3\xa6ngst mod \xc3\xb8st, og her er det vejens hovedforl\xc3\xb8b, der t\xc3\xa6nkes p\xc3\xa5. U.S. 1 er da ogs\xc3\xa5 den \xc3\xb8stligste af de v\xc3\xa6sentlige syd-nord g\xc3\xa5ende hovedveje i USA. Det er ikke den absolut \xc3\xb8stligste hovedvej, idet dele af U.S. Highway 9, U.S. Highway 13 og U.S. Highway 17 ligger mellem U.S. 1 og Atlanterhavet._NEWLINE_Da hovedvejssystemet blev etableret i 1926, blev betegnelsen U.S. Highway 1, for en stor dels vedkommende givet til den allerede eksisterende Atlantic Highway, der gik langs gr\xc3\xa6nsen mellem kystsletten og Appalachernes forland.\n_START_SECTION_\nFlorida\n_START_PARAGRAPH_\nVejen starter i byen Key West p\xc3\xa5 den sydligste af \xc3\xb8erne i Florida Keys. Herfra g\xc3\xa5r den mod nord og passerer en r\xc3\xa6kke af Floridas store \xc3\xb8stkyst byer. De f\xc3\xb8rste ca. 200 km, kaldes vejen "Overseas Highway", og store dele af den er anlagt som broer, der forbinder de enkelte \xc3\xb8er i Florida Keys.P\xc3\xa5 denne str\xc3\xa6kning har U.S. 1 to spor, mens den p\xc3\xa5 resten af str\xc3\xa6kningen gennem Florida har fire spor. Fra Miami til Titusville l\xc3\xb8ber vejen n\xc3\xa6sten ude ved kysten, derefter svinger den noget l\xc3\xa6ngere ind i land. Nord for Jacksonville svinger vejen mod nordvest, og passerer gr\xc3\xa6nsen til Georgia ved Bouloungne. Indtil 1993, blev der p\xc3\xa5 vejen i Florida anvendt r\xc3\xb8de skilte med hvid tekst, til at identificere vejen, ikke de s\xc3\xa6dvanlige hovedvejsskilte.\n_START_SECTION_\nGeorgia\n_START_PARAGRAPH_\nI Georgia forts\xc3\xa6tter vejen mod nord, nu mellem 80 og 100 km fra kysten op til byen Augusta. Mellem Folkstone og Waycross passerer vejen udkanten af Okefenokee sumpen. P\xc3\xa5 hele str\xc3\xa6kningen gennem Georgia g\xc3\xa5r hovedvejen stort set udelukkende gennem landlige omgivelser.\n_START_SECTION_\nSouth Carolina\n_START_PARAGRAPH_\nFra vejen passerer gr\xc3\xa6nsen til South Carolina ved Augusta, svinger den igen nord\xc3\xb8st p\xc3\xa5, og forl\xc3\xb8ber nogenlunde parallelt med Interstate Highway 20 til Camden. Her forts\xc3\xa6tter U.S. 1 i nord\xc3\xb8stlig retning, mens I-20 svinger stik \xc3\xb8st. Gennem det meste af South Carolina l\xc3\xb8ber vejen omkring 170 km fra kysten. Gr\xc3\xa6nsen til North Carolina passeres n\xc3\xa6r byen Wallace.\n_START_SECTION_\nNorth Carolina\n_START_PARAGRAPH_\nI North Carolina forts\xc3\xa6tter vejen i nord\xc3\xb8stlig retning gennem staten. Fra byen Southern Pines til statens hovedstad, Raleigh, er U.S.1 motorvej. Fra Raleigh forts\xc3\xa6tter vejen som firesporet hovedvej n\xc3\xa6sten stik nord mod gr\xc3\xa6nsen til Virginia, som passeres n\xc3\xa6r byen Wise, nogenlunde samme sted, hvor ogs\xc3\xa5 Interstate Highway 85 krydser gr\xc3\xa6nsen. Fra Henderson til gr\xc3\xa6nsen (ca. 30 km) er vejen kun to-spors. I det meste af North Carolina g\xc3\xa5r vejen omkring 200 km fra kysten.\n_START_SECTION_\nVirginia\n_START_PARAGRAPH_\nGennem hele sit forl\xc3\xb8b gennem Virginia, g\xc3\xa5r U.S. 1 parallelt med forskellige motorveje. Fra gr\xc3\xa6nsen til hovedstaden Richmond l\xc3\xb8ber den parallelt med I-85 i nord\xc3\xb8stlig retning. Fra Richmond f\xc3\xb8lger vejen I-95 i nordlig retning gennem Washingtons forst\xc3\xa6der Dale City og Alexandria. Herfra f\xc3\xb8lger den I-395 gennem Arlington. I hele Virginia kaldes vejen Jefferson Davis Highway.\n_START_SECTION_\nWashington DC\n_START_PARAGRAPH_\nU.S. 1 krydser Potomacfloden via 14th Street Bridge. Over broen f\xc3\xb8lges den med I-395, men de to veje splitter op kort inde i Washington D.C., og U.S. 1 f\xc3\xb8lger 14th Street og Rhode Island Avenue gennem DC og videre ind i Maryland.\n_START_SECTION_\nMaryland\n_START_PARAGRAPH_\nGennem udkanten af Washington, f\xc3\xb8lger vejen Baltimore-Washington Boulevard, igen parallelt med I-95. P\xc3\xa5 denne str\xc3\xa6kning er vejen motorvej. Vejen passerer gennem Baltimore, men g\xc3\xa5r uden om downtown. Herefter splitter U.S. 1 og I-95 igen op. I-95 forts\xc3\xa6tter mod nord\xc3\xb8st, mens Route 1 g\xc3\xa5r l\xc3\xa6ngere inde i landet mod gr\xc3\xa6nsen til Pennsylvania, som den passerer i n\xc3\xa6rheden af byen Rising Sun. Fra Baltimore til Bel Air er byen en firesporet hovedvej, men fra Bel Air til gr\xc3\xa6nsen er der kun to spor. 7-8 km f\xc3\xb8r gr\xc3\xa6nsen passerer hovedvejen Susquehanna River via Conowingo d\xc3\xa6mningen.\n_START_SECTION_\nPennsylvania\n_START_PARAGRAPH_\nKort efter gr\xc3\xa6nsen til Pennsylvania svinger vejen mod \xc3\xb8st, og bliver til motorvej p\xc3\xa5 en str\xc3\xa6kning af ca. 30 km til Kennett i udkanten af Philadelphia. Denne str\xc3\xa6kning kaldes John H. Ware III Highway. Ved Media i den nord\xc3\xb8stlige udkant af Philadelphia bliver hovedvejen igen motorvej p\xc3\xa5 en ganske kort str\xc3\xa6kning. P\xc3\xa5 str\xc3\xa6kningen fra Media til gr\xc3\xa6nsen til Maryland skifter vejen navn adskillige gange, og den l\xc3\xb8ber p\xc3\xa5 en kort str\xc3\xa6kning sammen med I-76. I udkanten af Philadelphia f\xc3\xb8lger U.S. 1 den 12-sporede Roosevelt Boulevard inden den igen bliver motorvej uden for byen. Vejen krydser Delawarefloden via Trenton-Morrisville Toll Bridge, og er dermed i New Jersey.\n_START_SECTION_\nNew Jersey\n_START_PARAGRAPH_\nUden for byen Trenton oph\xc3\xb8rer motorvejen og vejen forts\xc3\xa6tter som firesporet hovedvej. Ved Woodbridge fletter vejen sammen med U.S. Highway 9, som den f\xc3\xb8lges med gennem resten af staten. Gennem det meste af staten g\xc3\xa5r vejen gennem New York Citys New Jersey forst\xc3\xa6der. Ved Newark lufthavn bliver vejen til en 8-sports motorvejen rundt om downtown Newark. Via Pulaski Skyway f\xc3\xb8res vejen ind i Jersey City og kort f\xc3\xb8r George Washinton Bridge fletter vejen sammen med I-95, som den f\xc3\xb8lger over broen over Hudsonfloden og ind i New York.\n_START_SECTION_\nNew York\n_START_PARAGRAPH_\nI New York forts\xc3\xa6tter hovedvejen sammen med I-95 til Bronx, hvor de to veje igen splitter op. U.S. 1 forts\xc3\xa6tter parallelt med I-95 gennem udkanten af New York City til gr\xc3\xa6nsen til Connecticut.\n_START_SECTION_\nConnecticut\n_START_PARAGRAPH_\nI Connecticut f\xc3\xb8lger U.S. Highway 1 kysten af Long Island Sound, parallelt med I-95. P\xc3\xa5 nogle str\xc3\xa6kninger ligger hovedvejen n\xc3\xa6rmest kysten, p\xc3\xa5 andre er det I-95, men ingen af de to, er p\xc3\xa5 noget tidspunkt mere end 5-6 km fra kysten frem til New London. P\xc3\xa5 denne str\xc3\xa6kning g\xc3\xa5r vejen n\xc3\xa6rmest i vest-\xc3\xb8stlig retning p\xc3\xa5 trods af, at det der en syd-nord hovedvej, og p\xc3\xa5 nogle skilte i staten, er vejens forl\xc3\xb8b faktisk angivet som vest/\xc3\xb8st p\xc3\xa5 trods af at skiltningen burde v\xc3\xa6re syd/nord. Efter New London skilles hovedvejen og interstaten, og U.S. 1 forts\xc3\xa6tter langs kysten til Westerley, hvor den passerer gr\xc3\xa6nsen til Rhode Island.\n_START_SECTION_\nRhode Island\n_START_PARAGRAPH_\nI Rhode Island forts\xc3\xa6tter Route 1 langs kysten til Wakefield. Vejen er en firesporet hovedvej p\xc3\xa5 denne str\xc3\xa6kning. Ved Wakefield bliver vejen til motorvej over en str\xc3\xa6kning af ca. 3-4 km. Hvor motorvejen h\xc3\xb8rer op drejer vejen nord p\xc3\xa5, og forts\xc3\xa6tter ind i gennem hovedstaden Providence, og videre ind i Massachusetts, som n\xc3\xa5s omkring Central Falls.\n_START_SECTION_\nMassachussetts\n_START_PARAGRAPH_\nI Massachusetts "bytter vejen plads" med I-95, s\xc3\xa5 det nu er U.S. 1, der g\xc3\xa5r l\xc3\xa6ngst inde i landet. Dette forts\xc3\xa6tter til Boston, hvor den m\xc3\xb8der I-93. De to veje fletter sammen og forts\xc3\xa6tter som motorvej gennem det centrale Boston. U.S. 1 forlader Boston over Tobin Bridge, og den forl\xc3\xb8ber igen parallelt med I-95 mod gr\xc3\xa6nsen til New Hampshire.\n_START_SECTION_\nNew Hampshire\n_START_PARAGRAPH_\nStr\xc3\xa6kningen gennem New Hampshire er ganske kort, kun omkring 20 km. Her f\xc3\xb8lger vejen den historiske Lafayette Road gennem byen Portsmouth. Vejen er p\xc3\xa5 denne str\xc3\xa6kning tosporet, og dette forts\xc3\xa6tter efter at vejen via Memorial Bridge har passeret Piscataqua River, og dermed gr\xc3\xa6nsen til Maine.\n_START_SECTION_\nMaine\n_START_PARAGRAPH_\nFra gr\xc3\xa6nsen mellem Maine og New Hampshire f\xc3\xb8lger vejen igen, f\xc3\xb8rst I-95 og senere I-295 indtil Brunswick. Fra Brunswick er vejen stort set tosporet p\xc3\xa5 resten af sin vej til Fort Kent. Fra Brunswick til Calais ved den canadiske gr\xc3\xa6nse er l\xc3\xb8ber vejen ude ved kysten, og skiltes da ogs\xc3\xa5 som Coastal Route. Fra Whiting til Calais g\xc3\xa5r vejen nord p\xc3\xa5, blandt andet langs Cobscook Bay og Passamaquoddy Bay. Fra Calais forts\xc3\xa6tter vejen mod nord langs den canadiske gr\xc3\xa6nse til Fort Kent. Her ender vejen ved gr\xc3\xa6nsen, n\xc3\xa6r byen Edmunston i New Brunswick, Canada.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nU.S. 1 afl\xc3\xb8ste en tidligere hovedvej, der var etableret allerede i 1911. Denne vej kaldtes ogs\xc3\xa5 "Quebec-Miami International Highway". I 1915 blev den omd\xc3\xb8bt til at hedde Atlantic Highway, og det nordlige slutpunkt blev \xc3\xa6ndret til Calais i Maine. Mange af de tidligere vejnavne fra den tid, anvendes stadig om dele af U.S 1 fx Boston Post Road mellem Boston og New York._NEWLINE_Vejen \xc3\xa6ndrede forl\xc3\xb8b og nummerering adskillige gange frem til 1926, hvor den blev etableret som U.S. Highway. I Maine "byttede Route 1 fx plads" med Route 2, s\xc3\xa5 Route 2 kom til at g\xc3\xa5 inde i landet, mens Route 1 gik ude ved kysten. Det var ellers planlagt, at det skulle v\xc3\xa6re omvendt._NEWLINE_I 1960\'erne, hvor de nye Interstate Highways blev anlagt, blev store dele af U.S. 1 ersattet af Interstate Highway 95, Ogs\xc3\xa5 andre interstates har erstattet dele af U.S. 1, men i mods\xc3\xa6tning til fx Route 66, er den aldrig blevet nedlagt som hovedvej.\n_START_SECTION_\nSt\xc3\xb8rre byer langs U.S.1\n_START_PARAGRAPH_\nDa vejen g\xc3\xa5r gennem nogle af de t\xc3\xa6ttest befolkede omr\xc3\xa5der i USA, passerer den mange st\xc3\xb8rre bym\xc3\xa6ssige omr\xc3\xa5der, hvor adskillige byer er vokset sammen. I Florida fx Miami, Fort Lauderdale og de mange forst\xc3\xa6der til disse. L\xc3\xa6ngere mod nord findes Melbourn og Titusville og disses forst\xc3\xa6der og helt mod nord i staten Jacksonville med forst\xc3\xa6der._NEWLINE_I Georgia er Augusta den eneste st\xc3\xb8rre by, som vejen passerer. I South Carolina passeres Columbia og dennes forst\xc3\xa6der og i North Carolina g\xc3\xa5r vejen gennem Raleigh og dennes forst\xc3\xa6der._NEWLINE_I Virginia g\xc3\xa5r vejen gennem Peterburg, Richmond med forst\xc3\xa6der og de sydvestlige forst\xc3\xa6der til Washington DC s\xc3\xa5 som Dale City, Alexandria og Arlington. Herefter passerer vejen Washington DC, der med sine nord\xc3\xb8stlige forst\xc3\xa6der i Maryland, er vokset sammen med Baltimore med forst\xc3\xa6der._NEWLINE_I Pennsylvania passeret vejen Philadelphia, og herfra g\xc3\xa5r den gennem New Jersey og New York i et stort set sammenvokset byomr\xc3\xa5de, der blandt andet omfatter Trenton, Princeton, Elizabeth, Newark, Jersey City og New York City bydelen Bronx, og forst\xc3\xa6derne Mount Vernon og New Rochelle. I Connecticut g\xc3\xa5r vejen ogs\xc3\xa5 gennem en t\xc3\xa6t sammenvoksning af byer, fx Stamford, Bridgeport og New Haven. Kort f\xc3\xb8r gr\xc3\xa6nsen til Rhode Island passeres ogs\xc3\xa5 New London._NEWLINE_I Rhode Island passeres Providence med forst\xc3\xa6der, inden vejen g\xc3\xa5r ind i Massachusetts, hvor den g\xc3\xa5r gennem Boston med forst\xc3\xa6der, blandt andre Norwood og Dedham. I New Hampshire g\xc3\xa5r vejen ikke gennem nogen byer med over 30.000 indbyggere, og den eneste st\xc3\xb8rre by, der passeres i Maine er Portland med 65.000 indbyggere.'