b"\n_START_ARTICLE_\nClaude L\xc3\xa9vi-Strauss\n_START_SECTION_\nBiografi\n_START_PARAGRAPH_\nClaude L\xc3\xa9vi-Strauss kommer fra en j\xc3\xb8disk familie. Han tog sin universitetsuddannelse i Paris i jura og filosofi, men valgte at skifte fag og blive antropolog i forbindelse med en ans\xc3\xa6ttelse i sociologi ved universitetet i Sao Paulo, hvor han underviste i perioden 1935-1938. Herfra arrangerede L\xc3\xa9vi-Strauss ekspeditioner til det indre af Brasilien, hvor han studerede indf\xc3\xb8dte grupper som Bororo og Nambikwara. I begyndelsen af 2. verdenskrig blev han indkaldt til den franske h\xc3\xa6r, men kom ikke i kamp under slaget om Frankrig i forsommeren 1940. I 1941 lykkedes det ham at komme ud af Frankrig, og han opholdt sig resten af krigen i New York. I 1949 blev han ansat ved Mus\xc3\xa9e de l'Homme i Paris. Han erhvervede doktorgraden i 1949 p\xc3\xa5 en afhandling om sl\xc3\xa6gtskabsstrukturer samt en mindre afhandling om Nambikwara-stammen. 1960 blev L\xc3\xa9vi-Strauss professor ved Coll\xc3\xa8ge de France, hvor han virkede til 1982. Han blev medlem af Det franske Akademi i 1973.\n_START_SECTION_\nHovedpunkter i L\xc3\xa9vi-Strauss' forskning\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa9vi-Strauss' hovedv\xc3\xa6rker drejer sig om stammesamfunds sl\xc3\xa6gtskabsformer, klassifikationssystemer og myter. Hans specialeomr\xc3\xa5de er indf\xc3\xb8rte amerikanske kulturer, navnlig sydamerikanske i Brasilien, men han har hentet eksempler p\xc3\xa5 de temaer, han har behandlet, fra hele verden, inklusive Japan og Europa i historisk tid. Han har i \xc3\xb8vrigt skrevet om en bred vifte af emner, s\xc3\xa5vel eksotiske som fx ceremonielle masker fra indf\xc3\xb8dte stammer i det nordvestlige Nordamerika, som emner fra den europ\xc3\xa6iske kulturhistorie, fx musik, bl.a. Richard Wagner, og maleri, fx Nicolas Poussin.\n_START_SECTION_\nHovedv\xc3\xa6rker\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa9vi-Strauss' internationalt mest kendte v\xc3\xa6rk er bogen Tristes tropiques fra 1955, en slags selvbiografisk rejsebog med kulturanalyser og refleksioner over forholdet mellem den moderne verden p\xc3\xa5 den ene side, de sm\xc3\xa5 eksotiske kulturer, der dengang var ved at forsvinde, p\xc3\xa5 den anden side, og antropologens rolle midt imellem disse. I Danmark er L\xc3\xa9vi-Strauss mest kendt fra bogen Den vilde tanke (fransk: La pens\xc3\xa9e sauvage) om de m\xc3\xa5der, mennesker i stammesamfund kan t\xc3\xa6nke og organisere verden p\xc3\xa5. L\xc3\xa9vi-Strauss\xe2\x80\x99 hovedv\xc3\xa6rk er fire store bind om myter fra Syd- og Nordamerika, hvis titler (p\xc3\xa5 dansk) er Det r\xc3\xa5 og det kogte (1964), Fra honningen til asken (1966), Bordskikkenes oprindelse (1968) og Det n\xc3\xb8gne menneske (1971); tilsammen kaldes de fire bind gerne Les Mythologiques, der giver et (oprindeligt ikke intenderet) ordspil mellem 'mytologier' og 'myte-logikker'. Tre mindre bind supplerer analysen af indianske myter: Maskernes vej (1975), Den \xc3\xb8mskindede (eller: jaloux) pottemagerske (1985) og Lossens historie (1991). Han har desuden udgivet tre samlinger af artikler om prim\xc3\xa6rt antropologiske emner: Strukturel antropologi (1958), Strukturel Antropologi (Bind) To (1973) samt Det fjerne blik (1983).\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa6gtskabsformer\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa9vi-Strauss' form for strukturalisme er p\xc3\xa5virket af strukturel lingvistik hos Ferdinand de Saussure og Roman Jakobson og af den franske antropologiske tradition fra \xc3\x89mile Durkheim og Marcel Mauss samt af den tidlige strukturelle myteanalyse hos Georges Dum\xc3\xa9zil. Analysen af sl\xc3\xa6gtskabsformer ville vise, at den m\xc3\xa5de, hvorp\xc3\xa5 et samfund organiserer sine regler for \xc3\xa6gteskab og afstamning, ikke er naturlige eller spontane, men udtryk for bestemte kombinationer af et begr\xc3\xa6nset antal muligheder. Fx kan \xc3\xa9t samfund v\xc3\xa6lge at tilr\xc3\xa5de til \xc3\xa6gteskab mellem en mand og hans moders broders datter, mens et andet samfund kan anbefale \xc3\xa6gteskab med faderens broders datter. \xc3\x89t samfund kan tilskrive, at moderens broder overtager en del af ansvaret for et barn, mens en anden lader faderen have denne rolle.\n_START_SECTION_\nKlassifikationer\n_START_PARAGRAPH_\nStudiet af klassifikationer ville vise, at stammefunds medlemmer typisk ikke t\xc3\xa6nker hverken barnligt eller primitivt, men at de typisk vil v\xc3\xa6re st\xc3\xa6rkt interesserede i at registrere naturligt forekommende f\xc3\xa6nomener og at ordne og klassificere dem. L\xc3\xa9vi-Strauss kaldte dette \xe2\x80\x99den vilde tanke\xe2\x80\x99. De faktisk forekommende registreringer og klassifikationer kan forekomme mennesker fra andre kulturer ubegribelige. Ikke desto mindre har de gerne deres egen indre logik. Den vil vise sig, hvis man kan rekonstruere de principper, dens valg stiltiende hviler p\xc3\xa5. Klassifikationer sker i kraft af udgr\xc3\xa6nsninger og opdelinger af virkeligheden. N\xc3\xa5r man i en vestlig kultur kan betegne en person som en r\xc3\xa6v, beror det p\xc3\xa5, at naturligt forekommende st\xc3\xb8rrelser (i dette tilf\xc3\xa6lde dyr) b\xc3\xa5de er blevet kategoriseret sammen, og at de holdes adskilt, s\xc3\xa5dan at de indbyrdes forholder sig til hinanden, som menneskelige karakteregenskaber kan forholde sig til hinanden: Hunde kan herefter forholde sig til r\xc3\xa6ve og g\xc3\xa6s, som trofasthed forholder sig til snuhed og dumhed. Dette er foruds\xc3\xa6tningen for, at man kan sige om en snedig person, at han \xe2\x80\x99er en r\xc3\xa6v\xe2\x80\x99. Det s\xc3\xa6rlige ved den vilde tanke er alts\xc3\xa5, at den t\xc3\xa6nker ved hj\xc3\xa6lp af ting i verden. En abstrakt t\xc3\xa6nkning kan operere med begreber som 'trofasthed', 'snuhed' og 'dumhed', mens den vilde tanke t\xc3\xa6nker ved hj\xc3\xa6lp af hunde, r\xc3\xa6ve og g\xc3\xa6s. Den \xe2\x80\x99vilde tanke\xe2\x80\x99 er alts\xc3\xa5 ikke spor ukendt i den vestlige eller moderne verden, men et udslag af et 'dybere', og evolution\xc3\xa6rt givetvis \xc3\xa6ldre, lag i bevidstheden, som ogs\xc3\xa5 moderne mennesker ustandseligt bruger i deres dagligdag. Jf. ogs\xc3\xa5 metafor. Ud fra den vilde tankes m\xc3\xa5de at arbejde p\xc3\xa5: at bruge forh\xc3\xa5ndenv\xc3\xa6rende st\xc3\xb8rrelser fra verden (som fx g\xc3\xa6s og r\xc3\xa6ve) som byggesten for t\xc3\xa6nkningen, sammenlignede L\xc3\xa9vi-Strauss den vilde tanke med en altmuligmand, fransk en bricoleur, og dennes arbejde med et begr\xc3\xa6nset s\xc3\xa6t af konkrete genstande, fransk bricolage (dansk overs\xc3\xa6ttelse: 'fuskearbejde'), og p\xc3\xa5pegede kontrasten til en moderne ingeni\xc3\xb8r, der ud fra abstrakte tegn (fx matematiske beregninger) selv skaber de materialer, der skal bruges til hans eller hendes konstruktion.\n_START_SECTION_\nMyter\n_START_PARAGRAPH_\nMyteanalyserne ville vise, at myter ikke kan reduceres til at handle om bestemte emner (fx forklaring af naturforhold eller sociale forhold eller religion), men at de tv\xc3\xa6rtimod f\xc3\xb8rst og fremmest forbinder forskellige dimensioner af verden (fx forhold mellem besl\xc3\xa6gtede mennesker, planter og dyr, forskellige m\xc3\xa5der at tilberede mad p\xc3\xa5, forskellige former for kl\xc3\xa6dedragt, kosmologiske st\xc3\xb8rrelser som himmel og jord, sol og m\xc3\xa5ne, osv.) til et nogenlunde sammenh\xc3\xa6ngende helhedsbillede. De mange forskellige myter fx inden for de amerikanske kulturer kan forklares ved, at hver kultur kombinerer et udvalg af elementer fra verdens mange dimensioner p\xc3\xa5 sin m\xc3\xa5de, dels for derved at udtrykke sin egen identitet, dels fordi udvalget af elementer er bestemt af de naturlige, sociale og \xc3\xb8konomiske livsforhold, hver kultur er placeret i. Myterne fort\xc3\xa6ller typisk om oprindelsen til store og sm\xc3\xa5 forhold i verden, fx eksistensen af himmellegemer, dyrearter, tr\xc3\xa6k i landskabet eller den p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende kultus sociale regler. Set fra en vestlig, videnskabelig forst\xc3\xa5else kan disse fort\xc3\xa6llinger ikke siges at give nogen reel forst\xc3\xa5else af de forhold i verden, de tilsyneladende vil forklare. Til geng\xc3\xa6ld kan fort\xc3\xa6llingerne v\xc3\xa6re udtryksfulde, skr\xc3\xa6mmende, underholdende, eller de kan legitimere magtforhold mellem mennesker. Myter er derfor ikke udtryk for en evne til at forklare forhold i verden; de er resultatet af et spil med sprogets og t\xc3\xa6nkningens muligheder. Dette spil foreg\xc3\xa5r ikke kun i mytefort\xc3\xa6llerens og tilh\xc3\xb8rernes bevidstheder, men ogs\xc3\xa5 mellem kulturerne, hvor alle kulturer \xe2\x80\x99spiller med\xe2\x80\x99, uden at vide det, i en evig nydannelse af myter, der kommer i stand ved at nedbryde eksisterende myter og s\xc3\xa6tte dem sammen igen til nye kombinationer._NEWLINE_Myteanalyserne best\xc3\xa5r i praksis for det f\xc3\xb8rste i at p\xc3\xa5vise, hvilke koder og hvilke kode-elementer, der er i spil, og hvordan de kombineres i de enkelte myter. Dern\xc3\xa6st unders\xc3\xb8ges, i hvilket omfang valget af koder og disses elementer kan h\xc3\xa6nge sammen med de livsvilk\xc3\xa5r, den p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende gruppe lever under. Endelig unders\xc3\xb8ges, om den foreliggende myte er en variant (og dermed en 'transformation') af andre myter, f\xc3\xb8rst hos samme gruppe og dern\xc3\xa6st hos andre grupper, der kan v\xc3\xa6re geografisk n\xc3\xa6rmere eller fjernere fra udgangspunktet. L\xc3\xa9vi-Strauss' stort anlagte unders\xc3\xb8gelse af indf\xc3\xb8dte amerikanske myter munder ud i, at alle stammesamfunds myter fra begge de amerikanske kontinenter er gensidige transformationer, og at der derfor i en vis forstand kun er \xc3\xa9n myte. L\xc3\xa9vi-Strauss' strukturelle myteanalyse er alts\xc3\xa5 en form for komparativisme.\n_START_SECTION_\nFugleredeplyndrermyten\n_START_PARAGRAPH_\nUdgangspunktet i L\xc3\xa9vi-Strauss\xe2\x80\x99 analyse af indf\xc3\xb8dte amerikanske myter (hans 'referensmyte' eller 'n\xc3\xb8glemyte') er en fort\xc3\xa6lling om en dreng eller ung mand, der engang i urtiden af en mandlig rival, som han er besl\xc3\xa6gtet med, bliver efterladt p\xc3\xa5 en klippe eller i et tr\xc3\xa6, hvorfra han ikke kan komme ned ved egen kraft. Helten bliver hjulpet ned af et eller flere venlige dyr, og han erhverver vigtige dele af den menneskelige kultur, som derefter kan indf\xc3\xb8res. I sydamerikanske versioner kan han v\xc3\xa6re den kulturhero, som bringer ilden fra dens oprindelige besidder, jaguaren. Under mytens fort\xc3\xa6lleforl\xc3\xb8b ligger formentlig et initiationsritual, hvor en person i overgangen fra barn til voksen isoleres i vildnisset, gennemg\xc3\xa5r lidelser og pr\xc3\xb8velser og vender tilbage til menneskenes verden med ny status og indsigt. Fugleredeplyndrermyten forekommer i meget besl\xc3\xa6gtede udgaver hhv. i det centrale Brasilien og i det nordvestlige Nordamerika, men m\xc3\xa6rkeligt nok ikke i ren form i det store mellemliggende omr\xc3\xa5de. Der kan v\xc3\xa6re tale om en meget gammel myte, der er blevet spredt ud over de amerikanske kontinenter igennem de migrationer, der befolkede Amerika under sidste istid, og den h\xc3\xb8rer formentlig til et meget gammelt lag af en s\xc3\xa6rlig amerikansk mytologi. Alle andre myter i L\xc3\xa9vi-Strauss\xe2\x80\x99 korpus af myter betragter han som i forskellig grad besl\xc3\xa6gtede med fugleredeplyndrermyten, og han har komponeret sit v\xc3\xa6rk om den amerikanske mytologi s\xc3\xa5dan, at det i dets helhed er en kommentar til denne myte.\n_START_SECTION_\nMad som mytisk tema (den 'aliment\xc3\xa6re kode')\n_START_PARAGRAPH_\nBer\xc3\xb8mt blandt L\xc3\xa9vi-Strauss' mange analyser af enkeltforhold er ikke mindst p\xc3\xa5visningen af, hvordan mennesker ofte t\xc3\xa6nker ved hj\xc3\xa6lp af mad-kategorier, og hvordan mennesker i forskellige kulturer t\xc3\xa6nker forskelligt med de samme mad-kategorier. I visse sydamerikanske stammer udtrykkes (og t\xc3\xa6nkes) s\xc3\xa5ledes forholdet mellem naturens verden (dyrene, planterne) og menneskenes verden ('kulturen') som forskellen mellem r\xc3\xa5t k\xc3\xb8d og tilberedt k\xc3\xb8d. Det s\xc3\xa6rlige ved mennesker er efter denne tankegang, at de som det eneste v\xc3\xa6sen ikke kan spise deres vigtigste f\xc3\xb8de, som den er, men m\xc3\xa5 lade den underg\xc3\xa5 en forandring ved at opvarme den. Derfor kan de i deres myter fort\xc3\xa6lle, at den afg\xc3\xb8rende begivenhed i urtiden, som gjorde den menneskelige livsform mulig, var, at ilden kom i menneskenes besiddelse. Derfor kan et samfund ogs\xc3\xa5 rituelt udspille sin egen undergang og efterf\xc3\xb8lgende fornyelse ved at lade lejrb\xc3\xa5lene g\xc3\xa5 ud og efter en periode skaffe sig ny ild, fx fra sollys. I visse nordamerikanske myter, der i deres grundfort\xc3\xa6lling ellers er besl\xc3\xa6gtet med sydamerikanske myter om ildens oprindelse, er maden udskiftet med t\xc3\xb8jet som det udsnit af virkeligheden, der t\xc3\xa6nkes med. Det s\xc3\xa6rlige ved 'kulturen' vil derfor i dette tilf\xc3\xa6lde v\xc3\xa6re, at mennesker bruger t\xc3\xb8j, som de kan tage af og p\xc3\xa5. L\xc3\xa9vi-Strauss vil her tale om to forskellige 'koder': madens kode og t\xc3\xb8jets kode, hver med s\xc3\xa6rlige 'termer': r\xc3\xa5t k\xc3\xb8d over for stegt k\xc3\xb8d, n\xc3\xb8genhed over for t\xc3\xb8j. Han vil ogs\xc3\xa5 sige, at der er sket en 'transformation' mellem den sydamerikanske mad-kode og den nordamerikanske t\xc3\xb8j-kode. L\xc3\xa9vi-Strauss' analyser af de mange m\xc3\xa5der, hvorp\xc3\xa5 grupper af mennesker skelner mellem spiseligt og ikke-spiseligt, hvilke slags mennesker der m\xc3\xa5 spise hvad, hvor og p\xc3\xa5 hvilke tidspunkter, hvordan forskellige f\xc3\xb8devarer b\xc3\xb8r tilberedes osv., har v\xc3\xa6ret s\xc3\xa6rlig inspirerende for antropologiske forskning, der har unders\xc3\xb8gt mange forskellige samfunds (og ikke mindst religioners) brug af den aliment\xc3\xa6re kode. Et eksempel er det j\xc3\xb8diske p\xc3\xa5skem\xc3\xa5ltid, hvor der skal spises stegt lamme- eller gedek\xc3\xb8d . I denne tankegang kan \xe2\x80\x99stegthed\xe2\x80\x99 alts\xc3\xa5 betegne det at v\xc3\xa6re i et fremmed og fjendtligt land, at h\xc3\xa5be p\xc3\xa5 at v\xc3\xa6re i Jerusalem n\xc3\xa6ste \xc3\xa5r, osv. Det kan heller ikke v\xc3\xa6re tilf\xc3\xa6ldigt, at kristendommens centrale rite, nadveren, benytter sig af netop den aliment\xc3\xa6re kode, idet den udtrykker sit budskab om Kristi d\xc3\xb8d ved hj\xc3\xa6lp af br\xc3\xb8d og vin.\n_START_SECTION_\nIndflydelse og kritik\n_START_PARAGRAPH_\nClaude L\xc3\xa9vi-Strauss er ofte blevet betragtet som den franske strukturalismes centrale figur (jf. bl.a. Roland Barthes; Algirdas Julien Greimas). Han har haft stor indflydelse p\xc3\xa5 antropologi (fx Edmund Leach), religionsvidenskab og kulturvidenskaber generelt, hvor dele af hans t\xc3\xa6nkning er indg\xc3\xa5et i de respektive fagtraditioner og har f\xc3\xa5et mere eller mindre status som normalvidenskab. Ikke mindst i udforskningen af gr\xc3\xa6sk religion (Jean-Pierre Vernant og andre) kan man spore hans indflydelse. Hans strukturalisme er besl\xc3\xa6gtet med andre tankestr\xc3\xb8mninger i 1900-tallet, bl.a. den franske mentalitetshistorie og den britiske socialantropologi (Edward Evans-Pritchard, Mary Douglas). Strukturalismen kunne opn\xc3\xa5 status af modefilosofi i Paris i midten af 1960\xe2\x80\x99erne som et k\xc3\xb8ligere, mere rationelt alternativ til ikke mindst eksistentialismen og marxismen hos Jean-Paul Sartre, som L\xc3\xa9vi-Strauss kritiserede for at ignorere eksotiske, ikke-europ\xc3\xa6iske kulturer og for at overbetone den kulturelle betydning af historiske forandringer. Med maj-opr\xc3\xb8ret i Paris 1968 blev mere aktivistisk og marxistisk pr\xc3\xa6gede tanker atter dominerende, og strukturalismen blev anklaget for at v\xc3\xa6re en blot deskriptiv, akademisk og a-politisk t\xc3\xa6nkem\xc3\xa5de. Under indflydelse af bl.a. Jacques Derrida, Michel Foucault og Gilles Deleuze fokuserede 1980\xe2\x80\x99ernes t\xc3\xa6nkning p\xc3\xa5 processer, forandringer og magt, snarere end p\xc3\xa5 strukturer og tilstande (en tankestr\xc3\xb8mning, der i USA blev kaldt poststrukturalisme). Kritikken af strukturalismen, herunder L\xc3\xa9vi-Strauss\xe2\x80\x99 udgave, skete dog ofte under anerkendelse af dens resultater. I den bredere franske offentlighed stod L\xc3\xa9vi-Strauss i 1980\xe2\x80\x99erne som landets f\xc3\xb8rende t\xc3\xa6nker._NEWLINE_I nyere dansk forskning har is\xc3\xa6r Hans J\xc3\xb8rgen Lundager Jensen i en lang r\xc3\xa6kke publikationer dels introduceret og diskuteret dels anvendt L\xc3\xa9vi-Strauss' teorier og metoder. Lundager Jensen har blandt andet foretaget tilbundsg\xc3\xa5ende strukturelle l\xc3\xa6sninger af tekster fra Det Gamle Testamente. Lundager Jensen er givetvis den f\xc3\xb8rende ekspert p\xc3\xa5 L\xc3\xa9vi-Strauss i Skandinavien."