b"\n_START_ARTICLE_\nPalads Teatret (K\xc3\xb8benhavn)\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nPalads Teatret havde til huse i den bygning, der tidligere udgjorde hovedbygningen i K\xc3\xb8benhavns 2. hovedbaneg\xc3\xa5rd, indtil den nuv\xc3\xa6rende hovedbaneg\xc3\xa5rd blev taget i brug 1. december 1911. Bygningen, der var tegnet af J.D. Herholdt, blev i f\xc3\xb8rste omgang overtaget af kommunen, der i vinteren 1911-12 brugte den som varmestue for hjeml\xc3\xb8se. Men i sommeren 1912 blev den udlejet til Constantin Philipsen, der tidligere havde \xc3\xa5bnet en lang r\xc3\xa6kke biografer under navnet Kosmorama. 18. oktober 1912 slog Palads Teatret d\xc3\xb8rene op og var med sine 3000 siddepladser Nordeuropas st\xc3\xb8rste biograf._NEWLINE_Lejem\xc3\xa5let var dog tidsbegr\xc3\xa6nset, idet bygningen i 1916 m\xc3\xa5tte fjernes for at give plads for anl\xc3\xa6gget af Boulevardbanen. I stedet k\xc3\xb8bte biografdirekt\xc3\xb8r Sophus Madsen grunden ved Axeltorv og lod arkitekterne Andreas Clemmensen og Johan Nielsen tegne den bygning i nybarok stil, hvor biografen i dag har til huse. Den blev taget i brug 25. januar 1918. Billedhuggeren Kai Nielsen udf\xc3\xb8rte en skulptur i sandsten af Ursus med tyren, der sammen med et t\xc3\xa5rn kroner facaden. I interi\xc3\xb8ret var bygningen organiseret omkring en vestibule med en pragttrappe i italiensk ren\xc3\xa6ssancestil. Trapperummet var midtpunktet i en bygning, hvor teatersalen optog den \xc3\xb8stlige ende og en restaurant den vestlige del._NEWLINE_Biografen blev i 1926 solgt til Carl Bauder, der sad i Nordisk Films bestyrelse, og i 1929 blev biografen indlemmet i Nordisk Film._NEWLINE_Palads Teatret havde indtil 1978 haft \xc3\xa5bent med nogle f\xc3\xa5 perioders undtagelse under 2. verdenskrig og en ombygning i sommeren 1955. Men i 1970'erne gik det d\xc3\xa5rligt for biograferne i K\xc3\xb8benhavn, og med fire daglige forestillinger og en bel\xc3\xa6gningsprocent p\xc3\xa5 15, m\xc3\xa5tte der ske noget. Med inspiration fra Concorde Marignian-biografen i Paris valgte man at erstatte den store sal med en r\xc3\xa6kke mindre. Renoveringen blev p\xc3\xa5begyndt 4. juni 1978, og allerede 24. juni blev de f\xc3\xb8rste seks sale (7-12) taget i brug. Den oprindelige biografsal med sine 1519 pladser blev opdelt i seks mindre biografer \xe2\x80\x93 tre p\xc3\xa5 balkonen og tre p\xc3\xa5 gulvet \xe2\x80\x93 hvor den st\xc3\xb8rste (sal 1) havde 821 plader. 1. september stod biografen f\xc3\xa6rdigrenoveret og kunne fremvise film i tolv sale._NEWLINE_Danske biograffolk havde v\xc3\xa6ret skeptiske over for, om det ville v\xc3\xa6re rentabelt med s\xc3\xa5 mange sale i \xc3\xa9n biograf. Men renoveringen viste sig at v\xc3\xa6re en stor succes, og man valgte at udvide med yderligere fem sale i k\xc3\xa6lderen, som stod f\xc3\xa6rdige 1. september \xc3\xa5ret efter._NEWLINE_I 1989 blev hele bygningen malet af Poul Gernes, hvorved den fik den fremtoning, som man kender i dag. Samtidig blev det nederste forl\xc3\xb8b af den indvendige pragttrappe revet ned til fordel for skranker til billetsalg. Ved indvielse spillede Shu-bi-dua en koncert fra taget oven p\xc3\xa5 premieren p\xc3\xa5 deres film Den r\xc3\xb8de tr\xc3\xa5d, der fik katastrofale anmeldelser. Der kom mellem 20.000-25.000 mennesker til koncerten._NEWLINE_I dag har Palads Teatret 17 sale i alle st\xc3\xb8rrelser fra en r\xc3\xa6kke helt sm\xc3\xa5 med kun omkring 50 pladser til sal 1 med plads til 547 mennesker._NEWLINE_I 2017 fremkom der planer om at rive bygningen ned for at give plads til et storstilet h\xc3\xb8jhusprojekt."