b'\n_START_ARTICLE_\nFlaml\xc3\xa6ndere\n_START_SECTION_\nFolk\n_START_PARAGRAPH_\nBaseret p\xc3\xa5 sproghistorie nedstammer flaml\xc3\xa6nderne hovedsagelig fra indvandrende germanske stammer og ikke fra de galliske stammer, som boede i omr\xc3\xa5det f\xc3\xb8r romersk tid. I det ydre defineres flamsk kultur gennem nederlandsk sprog, som igen er et vestgermansk sprog. Dette sprog deles med indbyggerne i Nederland, men dog ikke med alle beboere i Belgien, hvor mange taler fransk og en lille minoritet tysk. Der findes strengt taget ingen egen flamsk litteratur i betydningen egne litter\xc3\xa6re retninger inden for det hollandske sprog. B\xc3\xb8ger skrevet af flaml\xc3\xa6ndere og nederl\xc3\xa6ndere l\xc3\xa6ses af nederlandsk talende over hele verden, selv om der kan udskilles mindre uligheder i sprogbrugen._NEWLINE_Inden for Belgien udg\xc3\xb8r flaml\xc3\xa6ndere en klart adskilt gruppe, adskilt ved sprog og skikke, men sammenlignet med nederl\xc3\xa6ndere er disse kulturelle og sproglige skillelinjer sm\xc3\xa5. Den popul\xc3\xa6re opfattelse om at udg\xc3\xb8re et eget samfund varierer meget, afh\xc3\xa6ngigt af emne, lokalitet og personlig baggrund. Generelt identificerer flaml\xc3\xa6ndere sig sj\xc3\xa6ldent som holl\xc3\xa6ndere og omvendt, s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 et nationalt niveau. Dette er delvis begrundet i popul\xc3\xa6re stereotyper indenfor b\xc3\xa5de Nederland og Flandern, som hovedsagelig er baseret p\xc3\xa5 "kulturelle ekstremiteter" inden for nordlig og sydlig kultur. En anden grund er en historisk frig\xc3\xb8relse af deres kultur i Belgien, som har efterladt flaml\xc3\xa6ndere med stor grad af national bevidsthed, som kan blive markeret blandt en del nederlandsktalende belgiere.\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nOmtrent 75% af flaml\xc3\xa6nderne er d\xc3\xb8bte katolikker, sk\xc3\xb8nt kun en lille minoritet p\xc3\xa5 omkring 8\xc2\xa0% g\xc3\xa5r fast til messe, og ca. halvdelen af befolkningen i Flandern er agnostikere, ateister eller slet og ret ikke-troende. En unders\xc3\xb8gelse i 2006 i Flandern viste, at omkring 55\xc2\xa0% valgte at kalde sig selv religi\xc3\xb8se.\n_START_SECTION_\nStyre\n_START_PARAGRAPH_\nFlandern har et eget parlament og en egen regering. Regeringen er ansvarlig for blandt andet landbrug, milj\xc3\xb8, undervisning og vejnet. Dette tillader flaml\xc3\xa6ndere at drive en (mere engageret) politik uden indblanding fra den vallonske befolkning i syd. Milj\xc3\xb8 er et tema, som kan skabe forvirring om hvilken delstat, som har ansvaret, n\xc3\xa5r det g\xc3\xa6lder forurening, da de fleste floder l\xc3\xb8ber fra Vallonien til Flandern og alt vandet ophobes i floderne i den sidstn\xc3\xa6vnte delstat._NEWLINE_Denne politik var l\xc3\xa6nge ikke s\xc3\xa5 udbredt som nu. Den mere selvst\xc3\xa6ndige politik har sine r\xc3\xb8dder i 1970-erne, da der blev etableret et kulturr\xc3\xa5d for flaml\xc3\xa6ndere. Denne magtforskydning fra den franske elite til den flamske befolkning er indtr\xc3\xa5dt mere end 100 \xc3\xa5r efter Belgiens oprettelse. Det var ogs\xc3\xa5 i efterkrigstiden, at den belgiske grundlov blev oversat til nederlandsk.\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\nFlaml\xc3\xa6ndere har nederlandsk som hovedsprog (s\xc3\xa6rlig dens sydlige mundtlige variant, som til tider bliver kaldt for "flamsk"). Nederlandsk tales af ca. tre femtedele af befolkningen og er det mest udbredte sprog i Belgien. Dets ulige dialekter har en r\xc3\xa6kke ord og nogen f\xc3\xa5 grammatikalske tr\xc3\xa6k som skiller det ud fra det standardiserede sprog. Som i Nederland er udtalen og valg af ord p\xc3\xa5virket af den lokale dialekt.\n_START_SECTION_\nStandardnederlandsk\n_START_PARAGRAPH_\nStandardnederlandsk er hovedsagelig baseret p\xc3\xa5 en blanding af hollandsk (dialektgruppe, som tales i Nordvestnederland og Amsterdam) og babantsk dialektgruppe (som tales i omr\xc3\xa5det mellem Maas-floden som nordligste gr\xc3\xa6nse, Antwerpen i vest og Bruxelles i syd). B\xc3\xa5de Nederland og Flandern har underskrevet aftaler, som sikrer en enhed i det nederlandske sprog. Der blev ogs\xc3\xa5 etableret en "sprogunion" Nederlandse Taalunie, et r\xc3\xa5d for reformer i sproget, som g\xc3\xa6lder for b\xc3\xa5de Nederland og Flandern. I den flamske offentlighed eller p\xc3\xa5 flamske skoler bruges det derfor ikke et andet sprog forskelligt fra nederlandsk, som bruges i Nederland. Der bliver heller ikke brugt et slags sprog, som hedder "belgisk".\n_START_SECTION_\nDialekter i Flandern\n_START_PARAGRAPH_\nFlandern er lingvistisk set delt op i tre hovedgrupper: flamsk i Vest- og \xc3\x98stflandern (med henholdsvis vestflamsk og \xc3\xb8stflamsk), brabantsk i Antwerpen og Brabant, og limborgsk i Limborg. I offentligheden, p\xc3\xa5 skoler og f.eks. i nyhedsudsendelser anvendes det brabantske tungem\xc3\xa5l som en norm.\n_START_SECTION_\nUndervisning\n_START_PARAGRAPH_\nStudenter i Flandern forventes at l\xc3\xa6re sig to eller til og med tre sprog (mindst to fremmedsprog er obligatorisk i skolesystemet, s\xc3\xa6dvanligvis fransk og engelsk, men ogs\xc3\xa5 tysk og/eller et sprog taget fra en sekund\xc3\xa6r valgliste) til et h\xc3\xb8jere niveau end hvad der er tilf\xc3\xa6ldet i mange andre lande. I lang tid var Flandern domineret af fransk kultur, men fra 1960\'erne og frem over er engelsk kultur og sprog vokset kraftigt i betydning.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHistorien om flaml\xc3\xa6nderne handler om national paraplyidentitet, som begyndte kort tid efter den franske revolution. F\xc3\xb8r dette var begrebet flaml\xc3\xa6ndere generelt reserveret for indbyggerne i grevskabet Flandern. Dette omr\xc3\xa5de udgjorde groft set den vestlige spids af nutidens Belgien og nutidens franske departement Nord. I en del sammenh\xc3\xa6nge kan "flamlendere" fortsat henvise til folkene i denne region, som i dag er delt mellem provinserne Vest- og \xc3\x98st-Flandern._NEWLINE_I 1830 blev de sydlige stater i kongeriget Nederlandene skilt ud, hovedsagelig p\xc3\xa5 grund af behandlingen af de fransktalende vallonere i det hollandsk dominerede forenede konged\xc3\xb8mme foruden ogs\xc3\xa5, at det katolske flertallet der, som s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 deres kongelige overhoved, Vilhelm 1. af Nederlandene, med mistro._NEWLINE_I \xc3\xa5rene efter den franske revolution havde den hollandske konge i en sproglig reform af 1823 fors\xc3\xb8gt at g\xc3\xb8re hollandsk til det officielle sprog for de sydlige provinser, l\xc3\xb8seligt set dagens Flandern, efter som det var sproget for de fleste, som boede der. Denne reform blev m\xc3\xb8dt med stor opposition fra aristokratiet og middelklassen, som da var hovedsagelig fransktalende. Efter opr\xc3\xb8ret blev denne sprogreform den f\xc3\xb8rste hollandske lov, som blev forbudt (4. juni 1830), og i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r blev et antal love indf\xc3\xb8rt, som lagde hindringer i vejen for nederlandsk kultur og at tale nederlandsk._NEWLINE_Reaktionen p\xc3\xa5 denne kulturelle undertrykkelse af den belgiske regering begyndte i 1840\'erne med en voksende flamsk politisk bev\xc3\xa6gelse, sk\xc3\xb8nt den byggede p\xc3\xa5 tidligere stemning af antifranske skrifter, eksempelvis af Jan Verlooy fra slutningen af 1700-tallet, som kritiserede den sydlige frankofile elite. Det var takket v\xc3\xa6re den flamske bev\xc3\xa6gelse i l\xc3\xb8bet af de f\xc3\xb8lgende 150 \xc3\xa5r, at "den flamske nation" blev dannet, best\xc3\xa5ende af flere nederlandsk talende regioner i nutidens moderne Belgien, som delte en r\xc3\xa6kke sociale, politiske og sproglige m\xc3\xa5l.\n_START_SECTION_\nNationale symboler\n_START_PARAGRAPH_\nDet officielle flag og v\xc3\xa5benskjold for det flamske samfund viser en sort l\xc3\xb8ve med r\xc3\xb8de kl\xc3\xb8r og tunge p\xc3\xa5 en gul baggrund. Et flag best\xc3\xa5ende af en helt sort l\xc3\xb8ve havde v\xc3\xa6ret benyttet i omfattende grad f\xc3\xb8r 1991, da nutidens version blev officielt godkendt af det flamske samfund. Det \xc3\xa6ldre flag var tidvis blevet anerkendt af kilder hos myndighederne (sammen med versionen med r\xc3\xb8de kl\xc3\xb8r og tunge). I dag er det eneste flag, som er anerkendt af belgisk lov det, som har r\xc3\xb8de kl\xc3\xb8r og tunge. Flaget, som best\xc3\xa5r udelukkende af en helsort l\xc3\xb8ve, er hovedsagelig anvendt af flamske separatistbev\xc3\xa6gelser. De flamske myndigheder benytter sig ogs\xc3\xa5 af to logoer best\xc3\xa5ende af en meget stiliseret sort l\xc3\xb8ve, som viser kl\xc3\xb8rne og tungen i enten r\xc3\xb8dt eller sort._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste dokumenterede brug af den flamske l\xc3\xb8ve var p\xc3\xa5 seglet for Filip af Alsace, greve af Flandern (1143\xe2\x80\x931191), i 1162. Fra denne dato har brugen af det flamske v\xc3\xa5benskjold v\xc3\xa6ret i brug under styrerne for Alsace-grevene, andre dynastier af Flandern og Dampierre-greverne. Mottoet "Vlaanderen de Leeuw" ("Flanderns l\xc3\xb8ve") var efter sigende p\xc3\xa5 v\xc3\xa5benskjoldet for Pieter de Coninck ved De gylne sporer-slaget den 11. juni 1302. Efter, at Flandern blev underlagt hertugerne af Burgund, blev det benyttet alene p\xc3\xa5 navnebr\xc3\xa6dt. Det var f\xc3\xb8rst ved oprettelsen af Det forenede kongerige Nederlandene at v\xc3\xa5benskjoldet igen blev det officielle symbol for den nye provins \xc3\x98st-Flandern.'