b'\n_START_ARTICLE_\nFrederiksborg Slotskirke\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nChristian 4. blev f\xc3\xb8dt p\xc3\xa5 Frederiksborg Slot i 1577, som hans far, Frederik 2., havde k\xc3\xb8bt i 1560, og her omtales allerede i 1562 en kirke, hvorfra der stadig er bevaret en d\xc3\xb8befont._NEWLINE_Det nuv\xc3\xa6rende slot, og kirken, er derimod en del yngre da Christian 4. lod store dele af det gamle slot nedrive for at genopf\xc3\xb8re et langt st\xc3\xb8rre og pr\xc3\xa6gtigere kongeslot i hollandsk ren\xc3\xa6ssancestil i starten af 1600-tallet._NEWLINE_Kirken var opf\xc3\xb8rt og tilt\xc3\xa6nkt som en kirke kun for kongehuset, men da en storm i 1631 \xc3\xb8delagde den gamle tr\xc3\xa6kirke i Hiller\xc3\xb8d, fik byens borgere lov at benytte Slotskirken, indtil sognekirken blev genopbygget. Dette skete dog aldrig og eftersom Christian 4.s efterf\xc3\xb8lgere fravalgte Frederiksborg som residens har kirken siden fungeret som en normal sognekirke._NEWLINE_I 1859 \xc3\xb8delagde en brand store dele af slottet, men kirken gik dog n\xc3\xa6sten fri og hele slottet blev genopf\xc3\xb8rt med \xc3\xb8konomisk st\xc3\xb8tte fra brygger J.C. Jacobsen.\n_START_SECTION_\nFrederiks 2.s kirke\n_START_PARAGRAPH_\nFrederik 2. erhvervede, ved mageskifte, Frederiksborg Slot (dengang Hiller\xc3\xb8dsholm Slot) fra Herluf Trolle i 1560. Kongen gik hurtigt i gang med en om- og nybygning p\xc3\xa5 de tre holme der udgjorde slotsomr\xc3\xa5det. S\xc3\xa5ledes kan man dokumentere en byggeaktivitet allerede i 1561, men hvad der er ombygning af Trolles bygninger og hvad der er helt nybyggeri er der dog tvivl om. Kirken Frederik 2. byggede st\xc3\xa5r ikke mere, men man har dog fundet dens pr\xc3\xa6cise placering da man har kunne fremdrage dens fundament. F\xc3\xb8rste gang kirken omtales er 13. december 1562, da kongen anmoder domkapitlet i Roskilde om at udlevere messe- og alterkl\xc3\xa6der til kirken p\xc3\xa5 Frederiksborg.\n_START_SECTION_\nChristian 4.s kirke\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5ret 1602 (15. januar) sluttede kongen kontrakt med bygmester J\xc3\xb8rgen Friborg i Slangerup om nedbrydelse af den gamle hovedbygning med mere, og 1. maj samme \xc3\xa5r forpligtede denne sig til "at skulle af Grunden opmure og forf\xc3\xa6rdige hvis Huse og Bygning vi ville have opmuret og opsat der p\xc3\xa5 vort Slot Frederiksborg, eftersom den Skabelon udviser, vi hannem naadigst have overantvordet". Det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r blev grunden lagt, og i 1606-08 stod de tre fl\xc3\xb8je under tag._NEWLINE_Kirken ligger i vest- eller kirkefl\xc3\xb8jen af det trefl\xc3\xb8jede slot. En dobbelt buer\xc3\xa6kke p\xc3\xa5 hver side deler kirken i langskib og to sideskibe. Fra de h\xc3\xb8je spidsbuede vinduer falder lyset gennem den \xc3\xb8verste arkades buer ned i kirken, fuldt belysende hv\xc3\xa6lvingerne og de afvekslende enkelte og dobbelte, blankpolerede s\xc3\xb8jler, der b\xc3\xa6rer de st\xc3\xa6rkt forgyldte hv\xc3\xa6lvingsribber. Rummet forneden ligger i d\xc3\xa6mpet halvlys; men desbedre virker s\xc3\xb8lvfigurerne, relieffer og ornamenter p\xc3\xa5 den sorte ibenholts pr\xc3\xa6dikestol og p\xc3\xa5 alteret. Fra de matte sorte tudssten i balustraden over de nederste buer lyser bibelsprog i gylden skrift, og oppe fra den nordre endegavl str\xc3\xa5ler det store orgels blanke piber og rige farvepragt.\n_START_SECTION_\nInventar f\xc3\xb8r 1606\n_START_PARAGRAPH_\nOplysninger om inventaret i Frederik 2.s slotskirke stammer hovedsageligt fra det bevarede inventarium fra 1597, da Peder Mundt blev lensmand p\xc3\xa5 Frederiksborg Len og fra 1612, da der igen kom ny lensmand. Der findes dog ingen optegnelser omkring altertavle, pr\xc3\xa6dikestol eller stolestader. En del af inventaret overf\xc3\xb8rtes senere til Christian 4.s kirke deriblandt en d\xc3\xb8befont og oblat\xc3\xa6ske.\n_START_SECTION_\nInventar efter 1606\n_START_PARAGRAPH_\nSom beskrevet ovenfor vides det ikke hvad der skete med inventaret fra Frederik 2.s kirke udover d\xc3\xb8befonten og oblat\xc3\xa6sken. Messehagl og alterduge m\xc3\xa5 dog formodes at v\xc3\xa6re blevet kasseret efter en \xc3\xa5rr\xc3\xa6kke._NEWLINE_Gregers Greuss var slotssnedker p\xc3\xa5 Frederiksborg Slot ved opf\xc3\xb8relsen af det nye slot, men den v\xc3\xa6sentlige kunstner var billedsk\xc3\xa6reren Hans Barchmann, som f\xc3\xb8rste gang er n\xc3\xa6vnt 1608 blandt de snedkersvende, som Greuss afregnede med. Barchmann var slotssnedker p\xc3\xa5 Frederiksborg fra 14. april 1611 med bestalling fra 8. maj 1616. Han skulle udf\xc3\xb8re forefaldende snedkerarbejde og betales ekstra, s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge han forarbejdede muskattr\xc3\xa6 og ibenholt. Han brugte disse tr\xc3\xa6sorter i slotskirkens kongestol, der ligesom alle stolestadernes gavle og d\xc3\xb8re blev dekoreret med intarsia. Denne teknik var ikke tidligere anvendt i Danmark i s\xc3\xa5 h\xc3\xb8j kvalitet som her, hvor man ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 altertavlens bagside finder intarsia og et felt svarende til stolegavlenes blomsterdekoration. Stolenes postamenter har perspektivbilleder udf\xc3\xb8rt efter forl\xc3\xa6g af Hans Vredeman de Vries, mens topstykkernes dekorationer er sk\xc3\xa5ret af de billedsk\xc3\xa6rere, der arbejdede for slotssnedkeren. Barchmann fik i 1625 besked p\xc3\xa5 at afskedige sine folk, hvorfor arbejdet m\xc3\xa5 v\xc3\xa6ret afsluttet p\xc3\xa5 det tidspunkt.\n_START_SECTION_\nInventar efter 1859\n_START_PARAGRAPH_\nVed Frederiksborg Slotsbrand den 17. december 1859, der var altt\xc3\xb8del\xc3\xa6ggende for selve slottet, lykkedes det redningsmandskabet at bj\xc3\xa6rge en del af kirkens kostbare inventar deriblandt altertavlen og pr\xc3\xa6dikestolen. Omkring kl. 12 br\xc3\xb8d kirkens hv\xc3\xa6lv og lofadskillelser i den nordlige ende sammen og dr\xc3\xa6bte hermed 3 brandfolk og \xc3\xb8delagde samtidig det store orgel og de kongelige kirkestuer. I dagene efter r\xc3\xb8g en del af hovedhv\xc3\xa6lvet ned under bl\xc3\xa6st, men afstivninger blev sat op og fra d. 29. december skete der ikke yderligere skader. Dette betyder at det nuv\xc3\xa6rende inventar fremst\xc3\xa5r som f\xc3\xb8r branden._NEWLINE_Den s\xc3\xb8lvd\xc3\xb8befont der st\xc3\xa5r foran alteret h\xc3\xb8rer dog til et nyere inventar ligesom de l\xc3\xb8se stole der findes midt p\xc3\xa5 gulvet.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8befonte\n_START_PARAGRAPH_\nKirken har i dag to d\xc3\xb8befonte.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8befont fra den f\xc3\xb8rste slotskirke\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xb8befonten fra Frederik 2.s kirke findes i dag bag ved alteret. Den er f\xc3\xb8rste gang n\xc3\xa6vnt i 1686 og omtales her som "en rund stenfod, der har v\xc3\xa6ret til en font, hvilket nu ikke bruges" og senere som en sort marmorsten til en d\xc3\xa5b med "F2". F2 betyder at den stadig eksisterer og der m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re tale om en font der er overflyttet fra den gamle slotskirke. Den er af sortmalet sandsten, med forgyldte vulster, hvoraf den \xc3\xb8verste, 9\xc2\xa0cm h\xc3\xb8j, er af tr\xc3\xa6 og fra 1855. Fonten har ikke v\xc3\xa6ret i brug siden 1920, da den nuv\xc3\xa6rende s\xc3\xb8lv d\xc3\xb8befont blev sk\xc3\xa6nket kirken.\n_START_SECTION_\nDen nuv\xc3\xa6rende d\xc3\xb8befont\n_START_PARAGRAPH_\nDen nuv\xc3\xa6rende d\xc3\xb8befont i s\xc3\xb8lv er en kopi udf\xc3\xb8rt af A. Dragsted efter et udkast af Jacob Mores og sk\xc3\xa6nket kirken af Christian 10. d. 23. september 1920. Man mener at originalen er sk\xc3\xa6nket til Frederik 2. i anledning af d\xc3\xa5ben af kongefamiliens f\xc3\xb8rstef\xc3\xb8dte prinsesse, Elisabeths, d\xc3\xa5b i 1573. Man mener ikke den har v\xc3\xa6ret beregnet til at st\xc3\xa5 i Frederiksborg Slotskirke men i stedet for har v\xc3\xa6ret en del af kongefamiliens husger\xc3\xa5d og derfor er blevet fragtet derhen hvor man skulle bruge den. Den omtales sidst i forbindelse med Frederiksborg Slotskirke i 1663, men sden senere sk\xc3\xa6bne er ukendt._NEWLINE_Den nuv\xc3\xa6rende font er 122\xc2\xa0cm h\xc3\xb8j med l\xc3\xa5g og 76\xc2\xa0cm uden. Den er i fint, drevet s\xc3\xb8lv og foden holdes af de fire evangelist-symboler: engel, l\xc3\xb8ve, okse og \xc3\xb8rn.\n_START_SECTION_\nOrgler\n_START_PARAGRAPH_\nKirkens hovedorgel, det s\xc3\xa5kaldte Maas-Lorentz-orgel, var fra 1617, bygget af Nicolaus Maas (1550-1615) og efter dennes d\xc3\xb8d f\xc3\xa6rdiggjort af Johan Lorentz (1580-1650). Dette orgel overlevede slotsbranden 1859, men blev alligevel \xc3\xb8delagt og knust, da en hv\xc3\xa6lving drattede ned p\xc3\xa5 det. Orgelet var blevet opm\xc3\xa5lt ikke l\xc3\xa6nge f\xc3\xb8r branden, og det blev rekonstrueret af Vilhelm Klein 1861._NEWLINE_Desuden var der to flytbare orgeler, og det ene af disse, det s\xc3\xa5kaldte Compeniusorgel, er et enest\xc3\xa5ende og verdenskendt ren\xc3\xa6ssance-orgel, bygget af orgelbyggeren og organisten Esaias Compenius i \xc3\xa5rene 1605-10. Den samtidige komponist Michael Praetorius, som kendte Compenius godt, har beskrevet orglet i sin instrumenthistoriske afhandling: Syntagma musicum II: De organographia (Wolfenb\xc3\xbcttel 1618, 2. udgave 1619).\n_START_SECTION_\nAltertavle\n_START_PARAGRAPH_\nAltertavlen er anskaffet i 1606 og senere opstillet p\xc3\xa5 alteret i sydenden af kirken._NEWLINE_Den best\xc3\xa5r af delvis forgyldte s\xc3\xb8lvrelieffer og frigurer, s\xc3\xb8lvstik, ornamenter. Stemplerne p\xc3\xa5 tavlen indikerer, at tavlen stammer fra Hamborg og skriftlige kilder viser, at den er forhandlet gennem den hamborgske bankier- og guldsmedefamilie Mores. Tavlen har ikke gennemg\xc3\xa5et nogle st\xc3\xb8rre forandringer i \xc3\xa5renes l\xc3\xb8b, men er dog blevet skilt ad, nedtaget og senere genopstillet, s\xc3\xa5ledes i 1663\xe2\x80\x9364 p\xc3\xa5 grund af svenskerkrigene og i 1854 i forbindelse med Frederik 7.s restaurering af kirken hvor tavlens bagside gennemgik en omfattende reparation her iblnadt en fornyelse af alle 20 skuffer._NEWLINE_Fl\xc3\xb8jaltertavlen er opbygget og indelt i tre hoveddele: postament, storstykke og topstykke. Top- og storstykkets gesimser b\xc3\xa6res af henholdsvis toskanske og ioniske s\xc3\xb8jler. Topstykket har svungne afd\xc3\xa6kninger samt brudt gavl og storstykket er, i lighed med b\xc3\xa5de katolske og lutheranske fl\xc3\xb8jtavler, opbygget som et skab med bev\xc3\xa6gelige fj\xc3\xb8le, f\xc3\xa6stnet til s\xc3\xb8jleskfterne, som flankerer storfeltet, hvorved s\xc3\xb8jlerne ogs\xc3\xa5 fungerer som h\xc3\xa6ngsler. Et sjovt tr\xc3\xa6k er sekret\xc3\xa6ragtige udformning af postamentet med skuffer, skabsrum og bordklap til at sl\xc3\xa5 ned. Skuffemotivet er gentaget p\xc3\xa5 tavlens bagstykke, men dette menes ikke at stamme fra samme v\xc3\xa6rksted som selve tavlen.\n_START_SECTION_\nKlokket\xc3\xa5rnet\n_START_PARAGRAPH_\nKlokket\xc3\xa5rnet er oprindeligt opf\xc3\xb8rt lige efter 1600, og spiret er genopf\xc3\xb8rt sammen med det \xc3\xb8vrige slot efter Slotsbranden i 1859. T\xc3\xa5rnet er efter en renovering i efter\xc3\xa5ret 2002 nu istandsat udvendigt, der indbefattede istands\xc3\xa6ttelse af t\xc3\xa5rnets kobberd\xc3\xa6kning (efterg\xc3\xa5et og enkelte partier fornyet) og vindfl\xc3\xb8j.\n_START_SECTION_\nKlokker\n_START_PARAGRAPH_\nDe fire kirkeklokker er st\xc3\xb8bt i 1863 af klokkest\xc3\xb8ber Anker Heegaard efter slotsbranden. Den st\xc3\xb8rste haver diametern 1,33 meter og de andre diametern 1,02, 0,88 og 0,83 meter.\n_START_SECTION_\nKlokkespil\n_START_PARAGRAPH_\nDet oprindelige klokkespil (sangv\xc3\xa6rk) i klokket\xc3\xa5rnet var forf\xc3\xa6rdiget 1619-21 af orgelmager Johannes Heckelaur fra Nordhausen. Det gik til grunde under branden 1859._NEWLINE_I 1888 installeredes klokker i et klokkespil i det nyligt genopf\xc3\xb8rte Frederiksborg Slot. Selv om man havde en musikalsk autoritet som Niels W. Gade med i bed\xc3\xb8mmelsen, levede instru\xc2\xadmen\xc2\xadtet ikke helt op til forventningerne. Man havde ikke i Danmark p\xc3\xa5 det tids\xc2\xadpunkt den forn\xc3\xb8dne viden til at afstemme klokkerne n\xc3\xb8jagtigt. F\xc3\xb8rst i 1895 var klokkespillet med 27 klokker og 6 salmemelodier p\xc3\xa5 plads, forf\xc3\xa6rdiget af t\xc3\xa5rnurfabrikant Julius Bertram-Larsen. Det var blevet finansieret af brygger J.C. Jacobsen._NEWLINE_Ved restaureringen i 2002 blev klokkestolen og de egentlige klokkespilsklokkerne taget ned fra t\xc3\xa5rnet, fordi den s\xc3\xa5kaldte klokkepilsstol (oph\xc3\xa6ng) var nedbrudt. Efterf\xc3\xb8lgende p\xc3\xa5begyndte dav\xc3\xa6rende Slots- og Ejendomsstyrelsen (i dag Styrelsen for Slotte & Kulturejendomme) arbejdet med at restaurere og siden genops\xc3\xa6tte klokkerne, klokkespilstolen samt klokkespillets spillebord \xe2\x80\x93 stokklaveret. Klokkerne restaureredes i Holland og deres oph\xc3\xa6ng er fornyet og forbedret i en ny klokkestol udf\xc3\xb8rt i vejrbestandigt materiale. Samtidig er hele mekanikken samt spillebordet fornyet og efter n\xc3\xb8je indjustering findes i dag et vellydende, mellemstort klokkespil.'