b'\n_START_ARTICLE_\nStecknitzkanalen\n_START_PARAGRAPH_\nStecknitzkanalen i det nordlige Tyskland, der forbinder floden Trave med Elben i delstaten Slesvig-Holsten, er en af Europas \xc3\xa6ldste kanaler og blev taget i brug i 1398. Den 11 km lange kanal forbinder Trave via Stecknitz med M\xc3\xb6llner See, hvorfra floden Delvenau har forbindelse med Elben ved Lauenburg. Kanalen var oprindelig 7,5 m bred og kun 85 cm dyb. For at overvinde h\xc3\xb8jdeforskellene m\xc3\xa5tte man anl\xc3\xa6gge 13 sluser._NEWLINE_Kanalen blev bygget til pramme der kunne laste op til 7,5 tons salt, der var den vigtigste fragt og en af de v\xc3\xa6sentligste grunde til L\xc3\xbcbecks dominans i Hanseforbundet.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI middelalderen s\xc3\xa5 udvekslingen af varer mellem Nord- og \xc3\x98sters\xc3\xb8en sin f\xc3\xb8rste storhedstid. Men rejsen nord om Danmark var tidsr\xc3\xb8vende og risikobetonet. Det var i mods\xc3\xa6tning til rejsen over land en 200 s\xc3\xb8mil lang omvej. Derfor lavede den fremadstr\xc3\xa6bende hansestad L\xc3\xbcbeck og den lauenburgske hertug Erik 4. i 1390 en aftale om opf\xc3\xb8relsen af en kanal mellem Elben og \xc3\x98sters\xc3\xb8en. I \xc3\xa5r 1392 begyndte byggeriet. I 1398 blev der for f\xc3\xb8rste gang transporteret salt fra L\xc3\xbcneburg til L\xc3\xbcbeck p\xc3\xa5 fem uger._NEWLINE_P\xc3\xa5 en vejledning af Hertug Albrecht af Sachsen fra d. 7. september 1343 til slusemesteren p\xc3\xa5 den \xc3\xb8verste sluse kan man se betydningen af skibsfarten. Ved opstemning mellem P\xc3\xa5ske og midten af august skulle han sikre, at n\xc3\xa5r der var lastet 24-30 pramme med salt ved M\xc3\xb6lln, s\xc3\xa5 skulle der p\xc3\xa5 anmodning fra skibsfarten str\xc3\xb8mme tilstr\xc3\xa6kkeligt vand til, at disse fart\xc3\xb8jer kunne n\xc3\xa5 sikkert til L\xc3\xbcbeck. Kanalbyggeriet var ikke elsket af alle. S\xc3\xa5ledes lod Heinrich von L\xc3\xbcneburg i 1396 ved udmundingen af kanalen i Elben sten v\xc3\xa6lte ned for at forhindre adgang fra Elben. Man var tvunget til at flytte mundingen. _NEWLINE_Den 22. juli 1398 n\xc3\xa5ede de f\xc3\xb8rste 30 pramme til Hansestaden. Dermed blev den gamle saltvej som hovedtransportvej for det L\xc3\xbcneborgske salt opl\xc3\xb8st. I det 16. \xc3\xa5rhundrede blev den \xc3\xa5rlige trafikm\xc3\xa6ngde 800 til 1500 pramme. Saltet blev opbevaret i L\xc3\xbcbecks saltlagre p\xc3\xa5 Obertrave, nogle af disse gamle lagerhuse ved Holstentor kan stadig ses i dag, derefter overf\xc3\xb8rt til skibe og eksporteret til hele \xc3\x98sters\xc3\xb8regionen. Betydningen af kanalen steg i \xc3\xa5r hvor for eksempel der var strid om sundtold og n\xc3\xa5r der var sp\xc3\xa6rret for handelsskibe gennem \xc3\x98resund. Ligeledes kunne konkurrerende kanaler som Wallensteingraben der gik til Wismar ikke f\xc3\xa5 s\xc3\xa6rlig betydning._NEWLINE_I kanalens st\xc3\xb8rste blomstringstid i det 15. \xc3\xa5rhundrede blev over mere end 30.000 Ton salt per \xc3\xa5r flyttet via kanalen. Disse tal reduceredes i det 17. \xc3\xa5rhundrede til 160 skibe med 5000-7000 T. I 1789 var der stadig 64 skibe med omkring 680 ton salt. I den modsatte retning transporterede Stecknitz-prammene korn, huder, sild, aske, tr\xc3\xa6 og andre varer fra L\xc3\xbcbeck der blev omlastet i Lauenburg og via Elben blev fragtet til Hamburg. Senere kom ogs\xc3\xa5 kul, t\xc3\xb8rv, tegl, kalksten og grus med i prammene._NEWLINE_K\xc3\xb8bm\xc3\xa6ndene i L\xc3\xbcbeck rekrutterede for det meste mandskab til salttransporten i Lauenburg. Mens salthandlerne fra L\xc3\xbcbeck ikke havde mange begr\xc3\xa6nsninger, kunne Stecknitzhandlerne kun sj\xc3\xa6ldent eje en b\xc3\xa5d, og f\xc3\xb8lgelig ikke tjene sig store rigdomme. Dette opretholdt p\xc3\xa5 l\xc3\xa6ngere sigt en afh\xc3\xa6ngighed mellem salthandlerne og k\xc3\xb8bm\xc3\xa6ndene._NEWLINE_Kanalen blev fra 1895-1900 omlagt og ombygget til  Elbe-L\xc3\xbcbeck-Kanal.\n_START_SECTION_\nFart\xc3\xb8jer\n_START_PARAGRAPH_\nSaltpramme, s\xc3\xa5kaldte Stecknitzpramme (Stecknitzprahmen) 12 x 2,5 m med en dybde p\xc3\xa5 omkring 40 cm og lasteevne 7,5 t salt, blev i begyndelsen trukket af mennesker eller dyr. Kanalen var visse steder kun 85 cm dyb, s\xc3\xa5 prammene kunne kun have en beskeden dybgang. Prammene blev kun brugt p\xc3\xa5 kanalen. Saltet blev transporteret fra L\xc3\xbcneburg over Ilmenau og Elben med skib, og blev ved Lauenburg overf\xc3\xb8rt til pramme. Denne ordning havde ikke tekniske \xc3\xa5rsager men m\xc3\xa5 ses i lyset af skibsfartsprivilegier for de braunschweig-l\xc3\xbcneburgske hertuger for Ilmenau og Oberelbe (\xc3\x98vre Elben). _NEWLINE_Senere, i det 19. \xc3\xa5rhundrede, anvendtes Budenkahn og Stecknitzkahn, der havde en rig og kunne drives frem uden tr\xc3\xa6k og med h\xc3\xb8jere sidev\xc3\xa6gge. Riggen kunne fjernes eller foldes sammen, da mange broer begr\xc3\xa6nsede h\xc3\xb8jden af passerende fart\xc3\xb8jer. Disse skibe kunne rumme 37 tons last.'