b'\n_START_ARTICLE_\nAleuterne\n_START_SECTION_\nLandskab\n_START_PARAGRAPH_\nAleuterne er alle af vulkansk oprindelse og stiger stejlt op af havet. Set derfra g\xc3\xb8r de et vildt og lidet tiltalende indtryk. Overalt er der m\xc3\xb8rkebrune, r\xc3\xb8dlige klippev\xc3\xa6gge, mod hvilke b\xc3\xb8lgerne brydes med stor voldsomhed, og de talrige sk\xc3\xa6r, der ligger foran de st\xc3\xb8rre \xc3\xb8er, vanskeligg\xc3\xb8r i h\xc3\xb8j grad landingen. Den vulkanske virksomhed er meget livlig, og sj\xc3\xa6ldent g\xc3\xa5r et \xc3\xa5r, uden at der finder et udbrud sted. Den h\xc3\xb8jeste og smukkeste af alle vulkanerne er det kegleformede Shishaldin (2729 m) p\xc3\xa5 Unimak. Bjerget havde heftige askeudbrud 1826-27. Ogs\xc3\xa5 nydannelse af \xc3\xb8er er ikke sj\xc3\xa6lden: Bogoslov er h\xc3\xa6vet under voldsomme eksplosioner 1796, Grewingk i 1883), og p\xc3\xa5 alle \xc3\xb8erne findes varme kilder.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nAleuternes klima er subarktisk og kendetegnes ved stor fugtighed. T\xc3\xa5ge og skyer tilhyller ofte de store vulkankegler, s\xc3\xa5 kun toppene rager frem. Unalashka har n\xc3\xa6ppe en halv snes t\xc3\xa5gefri dage om \xc3\xa5ret. Vintertemperaturen ligger p\xc3\xa5 -5 \xe2\x80\x93 +2\xc2\xb0 Celsius; sommertemperaturen ligger p\xc3\xa5 10 \xe2\x80\x93 13\xc2\xb0 Celsius. Sneen bliver liggende l\xc3\xa6ngere p\xc3\xa5 bjergene, men i mods\xc3\xa6tning til den st\xc3\xa6rke udvikling af gletsjere i Elias-k\xc3\xa6den p\xc3\xa5 det amerikanske fastland har kun Atka vest for Unalashka \xc3\xa6gte gletsjere.\n_START_SECTION_\nPlantev\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r undtages en del lavt pile- og ellekrat er Aleuterne fuldst\xc3\xa6ndig tr\xc3\xa6l\xc3\xb8se. Man har fors\xc3\xb8gt at plante fyr, men med ringe held. Som bygningsmateriale benyttes traditionelt drivt\xc3\xb8mmer._NEWLINE_Vegetationen best\xc3\xa5r for \xc3\xb8vrigt mest af stenbr\xc3\xa6k, lyng, gr\xc3\xa6s og mosser. I \xc3\xb8st viser de forskellige plantearter n\xc3\xa6rmest sl\xc3\xa6gtskab med Amerika. Mod vest har floraen et rent polart pr\xc3\xa6g.\n_START_SECTION_\nDyreliv\n_START_PARAGRAPH_\nLandfaunaen indskr\xc3\xa6nker sig v\xc3\xa6sentlig til en del sm\xc3\xa5gnavere, polarr\xc3\xa6ve og s\xc3\xb8fugle, men langs kysterne tr\xc3\xa6ffes i ringere tal end tidligere hvaler, s\xc3\xa6ler, hvalros og havodder. Havet har fisk i overflod, og som husdyr holdes hunde og rensdyr.\n_START_SECTION_\nBiosf\xc3\xa6rereservat\n_START_PARAGRAPH_\nI 1976 anerkendte UNESCO \xc3\xb8gruppen som et biosf\xc3\xa6rereservat.\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nDe oprindelige beboere, der er inuitter (aleutere), kaldte sig selv Unungun eller Kagataya Kungios eller "\xc3\xb8stfolk", hvad der antyder en oprindelse fra Alaska. Det understreges af deres sprog, der er polysyntetisk som indianersprogene. I udseende, dragt og erhvervskultur mindede aleuterne om eskimoerne, og de drev ogs\xc3\xa5 traditionel jagt p\xc3\xa5 havpattedyrene i kajaklignende skindb\xc3\xa5de, der antagelig er et oprindeligt kulturl\xc3\xa5n fra eskimoerne. Den fredsommelige befolkning, der skildres af de \xc3\xa6ldre forfattere som Cook og Veniaminov, blev st\xc3\xa6rkt p\xc3\xa5virket af russernes og s\xc3\xa6rlig de russiske pelshandleres ublide fremf\xc3\xa6rd.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nAleuterne blev i 1741 opdaget af danskeren Vitus Bering, der ledede en russisk ekspedition. Han d\xc3\xb8de samme \xc3\xa5r p\xc3\xa5 en \xc3\xb8, nu kaldt Bering \xc3\x98 (engelsk: Bering Island), ud for Kamtjatka-halv\xc3\xb8en. 1760 blev \xc3\xb8erne omhyggeligt unders\xc3\xb8gt af kaptajn Krenitzein og 1778 af James Cook. Russiske pelshandlere bes\xc3\xb8gte i de n\xc3\xa6ste \xc3\xa5r i stedse stigende antal \xc3\xb8erne. 1799 oprettedes det russisk-amerikanske Pelsv\xc3\xa6rkskompagni, og 1867 solgte Rusland \xc3\xb8erne tillige med Alaska til USA._NEWLINE_Under 2.verdenskrig og under den kolde krig, havde \xc3\xb8erne stor strategisk betydning og der opf\xc3\xb8rtes i disse perioder store milit\xc3\xa6re anl\xc3\xa6g.\n_START_SECTION_\nAtombombefors\xc3\xb8g og protest\n_START_PARAGRAPH_\nI september 1971 protesterede en lille gruppe af fredsaktivister fra "Don\'t Make a Wave Committee" med Phyllis Cormack n\xc3\xa6r Aleut-\xc3\xb8en Amchitka. Med deres protest fors\xc3\xb8gte gruppen, at forhindre en amerikanske atombombefors\xc3\xb8g. Bomben blev sprunget underjordisk. Selv om gruppen ikke forlangte at fors\xc3\xb8get skulle stoppes, gav det genlyd i den offentlige kommunikation. Denne aktion betragtes som begyndelsen til Greenpeace.'