b'\n_START_ARTICLE_\nAfvandingsomr\xc3\xa5de\n_START_SECTION_\nAfvandingens kendetegn\n_START_PARAGRAPH_\nEt afvandingsomr\xc3\xa5de f\xc3\xa5r tilf\xc3\xb8rt vand i form af nedb\xc3\xb8r. Nedb\xc3\xb8ren kan have flere former: regn, dug, hagl eller sne._NEWLINE_I den f\xc3\xb8rste periode med regn vil vanddr\xc3\xa5berne fugte jordoverfladen og vegetationen. Dette kaldes interseption._NEWLINE_Beroende p\xc3\xa5 de stedlige forhold kan vegetationen (planter, buske og tr\xc3\xa6er) tage 20\xc2\xa0% eller mere af nedb\xc3\xb8ren._NEWLINE_Nedb\xc3\xb8ren kan enten blive liggende p\xc3\xa5 jordoverfladen (fx som vandpytter eller sne), tr\xc3\xa6nge ned i jordbunden, eller fordampe._NEWLINE_Hvis nedb\xc3\xb8ren kommer som en kortvarig byge, vil en forholdsvis stor del under h\xc3\xb8je temperaturer fordampe igen. Ved st\xc3\xb8rre regnm\xc3\xa6ngder vil jordbunden modtage nedsynkende vand (jordbunden siges at blive infiltreret) beroende p\xc3\xa5, om jorden allerede er vandm\xc3\xa6ttet eller ej._NEWLINE_En del af vandet vil l\xc3\xb8be af p\xc3\xa5 jordoverfladen. I begyndelsen dannes sm\xc3\xa5 vandpytter, og vandet kan rende videre fra pyt til pyt og finde vej til en b\xc3\xa6k, \xc3\xa5 eller flod. Hvor stor en del af vandet, som l\xc3\xb8ber af p\xc3\xa5 jordoverfladen, vil afh\xc3\xa6nge af jordbundens beskaffenhed, og om den er vandm\xc3\xa6ttet eller ej. Med vandm\xc3\xa6ttet menes her, at jordbunden har optaget s\xc3\xa5 meget vand, som den har kapacitet til._NEWLINE_Styrken af nedb\xc3\xb8ren har ogs\xc3\xa5 betydning._NEWLINE_Jorden kan opmagasinere vand i et markvandsmagasin, og n\xc3\xa5r dette er opfyldt, g\xc3\xa5r vandet videre ned gennem jordbunden til grundvandet. Afgivelsen af vand fra markvandsmagasinet ned til grundvandet kaldes perkolation. Nedb\xc3\xb8ren bidrager til en vandstr\xc3\xb8m i grundvandet, og dette vil i n\xc3\xa6ste omgang f\xc3\xb8re til udsivning til b\xc3\xa6kke og \xc3\xa5er.\n_START_SECTION_\nIndstr\xc3\xb8mnings- og udstr\xc3\xb8mningsomr\xc3\xa5der\n_START_PARAGRAPH_\nI et afvandingsomr\xc3\xa5de foreg\xc3\xa5r der alts\xc3\xa5 vandtransport b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 jordoverfladen og i jorden som grundvand. I afvandingsomr\xc3\xa5det vil det v\xc3\xa6re varierende hvor meget vand, som l\xc3\xb8ber af p\xc3\xa5 overfladen, og hvor meget, som ender i grundvandet. Omr\xc3\xa5der, som ligger i h\xc3\xb8jden og langt fra vandl\xc3\xb8b, kaldes for indstr\xc3\xb8mningsomr\xc3\xa5der. Her sker en vedvarende nedsynkning af vand ned i jorden. I omr\xc3\xa5der l\xc3\xa6ngere nede vil der v\xc3\xa6re en kontinuerlig vandstr\xc3\xb8m ud fra grundvandet; disse kaldes udstr\xc3\xb8mningsomr\xc3\xa5der. I udstr\xc3\xb8mningsomr\xc3\xa5der vil vandet fra bakken l\xc3\xb8be sammen med vandet p\xc3\xa5 jordoverfladen. V\xc3\xa5domr\xc3\xa5der og moser er eksempler p\xc3\xa5 udstr\xc3\xb8mningsomr\xc3\xa5der. Uden nedb\xc3\xb8r eller snesmelting er det grundvandet, som giver bidrag til vand i vandl\xc3\xb8b og s\xc3\xb8er.\n_START_SECTION_\nAfvandingsomr\xc3\xa5dernes rangorden\n_START_PARAGRAPH_\nEt afvandingsomr\xc3\xa5de til et hav best\xc3\xa5r af afvandingsomr\xc3\xa5derne for de vandl\xc3\xb8b, som udmunder i dette hav. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de best\xc3\xa5r afvandingsomr\xc3\xa5det for en flod af alle afvandingsomr\xc3\xa5derne til dennes bifloder, og lignende g\xc3\xa6lder for \xc3\xa5er og b\xc3\xa6kke. Afvandingsomr\xc3\xa5derne kan alts\xc3\xa5 siges at danne en rangorden, et hierarki, hvor afvandingsomr\xc3\xa5derne for de st\xc3\xb8rre vandl\xc3\xb8b omfatter afvandingsomr\xc3\xa5derne for de mindre vandl\xc3\xb8b, som udmunder i det.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa6nsen mellem et afvandingsomr\xc3\xa5de og et andet\n_START_PARAGRAPH_\nAlle punkter p\xc3\xa5 jordoverfladen tilh\xc3\xb8rer et afvandingsomr\xc3\xa5de. I afvandingsomr\xc3\xa5det sker en tilf\xc3\xb8rsel, transport og akkumulering af vand. Et centralt begreb for at bestemme et afvandingsomr\xc3\xa5de er vandskellet. Dette omslutter hele afvandingsomr\xc3\xa5det og udg\xc3\xb8res af de h\xc3\xb8jdedrag, som danner gr\xc3\xa6nsen mellem et afvandingsomr\xc3\xa5de og et andet. I et punkt, som tilh\xc3\xb8rer vandskellet, vil tangenten til h\xc3\xb8jdekurverne st\xc3\xa5 vinkelret p\xc3\xa5 vandskellet. Dette skyldes, at vandet altid l\xc3\xb8ber den mindste modstands vej._NEWLINE_Som n\xc3\xa6vnt ovenfor vil vandet fra regn delvist l\xc3\xb8be af p\xc3\xa5 jordoverfladen og delvist synke ned i jorden og danne grundvand. Den del af regnvandet, som n\xc3\xa5r grundvandet, vil p\xc3\xa5 sin videre f\xc3\xa6rd f\xc3\xb8lge h\xc3\xa6ldningen af grundvandsspejlet, som vil v\xc3\xa6re bestemt af jordens struktur (lagdeling m.m.). Langs h\xc3\xb8jdepunkterne for grundvandsspejlet opst\xc3\xa5r grundvandsskellet, som er analogt med vandskellet for regnvand.\n_START_SECTION_\nDr\xc3\xa6neringst\xc3\xa6thed\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc3\xa6neringst\xc3\xa6theden er en karakteristisk st\xc3\xb8rrelse for et afvandingsomr\xc3\xa5de og siger noget om den samlede l\xc3\xa6ngde af vandl\xc3\xb8b i forhold til arealets st\xc3\xb8rrelse. T\xc3\xa6theden f\xc3\xa5s ved at dividere den samlede l\xc3\xa6ngde af vandl\xc3\xb8b med arealet for afvandingsomr\xc3\xa5det. I afvandingsomr\xc3\xa5der, hvor meget vand transporteres som grundvand, vil det v\xc3\xa6re f\xc3\xa5 vandl\xc3\xb8b. Dr\xc3\xa6neringst\xc3\xa6theden siger noget om omr\xc3\xa5dets beskaffenhed og behov for overfladedr\xc3\xa6nering via vandl\xc3\xb8b.\n_START_SECTION_\nBeskrivelsesm\xc3\xa5der\n_START_PARAGRAPH_\nFor at beskrive afvandingsomr\xc3\xa5det kan man anvende forskellige metoder. De vigtigste er oro-hydrografiske kort og hypsografiske kurver._NEWLINE_Oro-hydrografiske kort er en kartografisk fremstilling af vandl\xc3\xb8b og terr\xc3\xa6nforhold, herunder vandskel. Oro-hydrografiske kort anvendes for at danne sig overblik over landskabelige betingelser for natur- og kulturbetingede forhold._NEWLINE_For at beskrive et afvandingsomr\xc3\xa5de kan anvendes en hypsografisk kurve, som beskriver h\xc3\xb8jdeforholdene i omr\xc3\xa5det. Der laves et kort, som viser den procentvise del af arealet i afvandingsomr\xc3\xa5det, som har en vis h\xc3\xb8jde over havet eller afvandingsomr\xc3\xa5dets udl\xc3\xb8b. Hypsografiske kurver er indtegnede p\xc3\xa5 denne type af kort. S\xc3\xa5danne kort anvendes for analyser og modelleringer af processer, hvor h\xc3\xb8jden har betydning, dette kan v\xc3\xa6re ting som har med snesmelting, fordampning og nedb\xc3\xb8r at g\xc3\xb8re.\n_START_SECTION_\nBeskaffenhed og fysiske forhold\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb8rrelsen og formen p\xc3\xa5 afvandingsomr\xc3\xa5der er vigtige hydrologiske st\xc3\xb8rrelser. De bestemmer blandt andet (sammen med nedb\xc3\xb8rsm\xc3\xa6ngden) vandf\xc3\xb8ringen i vandl\xc3\xb8b._NEWLINE_Afstr\xc3\xb8mningen fra et omr\xc3\xa5de og dermed vandf\xc3\xb8ringen i vandl\xc3\xb8beme tilh\xc3\xb8rende dette, bestemmes af en r\xc3\xa6kke forhold og karakteristika. Igen er nedb\xc3\xb8rfeltets st\xc3\xb8rrelse af stor betydning, desto mindre felt desto hurtigere afstr\xc3\xb8mning ved nedb\xc3\xb8r. Et stort afvandingsomr\xc3\xa5de, som str\xc3\xa6kker sig over omr\xc3\xa5der med h\xc3\xb8jfjeld (koldere klima), s\xc3\xb8er, moser og jordbund af uens beskaffenhed, vil opmagasinere mere vand. Vandl\xc3\xb8b i et s\xc3\xa5dant afvandingsomr\xc3\xa5de vil have j\xc3\xa6vnere vandf\xc3\xb8ring, fordi magasinet udj\xc3\xa6vner afl\xc3\xb8bet. H\xc3\xa6ldningen af omr\xc3\xa5det bestemmer vandets hastighed. Vegetation bestemmer graden af fordampning og infiltration. Jordbundens beskaffenhed bestemmer kemiske stoffer i vandet samt opholdstiden for vandet.\n_START_SECTION_\nDe st\xc3\xb8rste afvandingsomr\xc3\xa5der\n_START_PARAGRAPH_\nAmazonfloden i Sydamerika har med 6.144.727 km\xc2\xb2 jordens st\xc3\xb8rste afvandingsareal, hvilket betyder, at denne flod afvander ca. en tredjedel af denne verdensdels areal. Efter st\xc3\xb8rrelsen af afvandingsomr\xc3\xa5det f\xc3\xb8lger derefter Congofloden i Afrika og Mississippi-floden i USA. Det st\xc3\xb8rste afvandingsomr\xc3\xa5de i Europa er knyttet til Volga._NEWLINE_I Danmark udg\xc3\xb8r Guden\xc3\xa5ens afvandingsomr\xc3\xa5de med sine 2.643 km\xc2\xb2 det st\xc3\xb8rste afvandingsareal her til lands. Guden\xc3\xa5en afvander knap 13% af N\xc3\xb8rrejyllands areal (syd for Limfjorden og nord for Konge\xc3\xa5en).'