b'\n_START_ARTICLE_\nPer Kleppe\n_START_SECTION_\nBaggrund og familie\n_START_PARAGRAPH_\nHan er s\xc3\xb8n af advokat Knut Sigurd Kleppe (1897\xe2\x80\x931980) og Nathalie Mathilde Andersen (1896\xe2\x80\x931973). Hans far var s\xc3\xb8n af en skibsreder fra g\xc3\xa5rden Kleppe p\xc3\xa5 Sotra. I 1922 gik rederiet konkurs, og Knut Kleppe flyttede til Oslo og blev jurist. Her blev s\xc3\xb8nnerne Per og Fartein f\xc3\xb8dt. I 1929 flyttede familien til Bergen, hvor Knut Kleppe p\xc3\xa5begyndte sin nye sagf\xc3\xb8rerstilling. Omstillingen blev barsk for Per Kleppe, der talte Oslo-dialekt. Han kom hver dag forsl\xc3\xa5et og blodig hjem fra skole. Selv om han som voksen flyttede tilbage til Oslo, talte han livet ud bergensdialekten, som "blev banket ind i mig". Fagligt var han en ener. 9. april 1940 kom krigen. Kleppes for\xc3\xa6ldre var medlemmer af NS; mens Kleppe, inspireret af sin skolel\xc3\xa6rer Trygve Bull, havde meldt sig ind i AUF i 1937. For at undslippe sine for\xc3\xa6ldres NS-engagement under den tyske bes\xc3\xa6ttelse, flyttede den 17-\xc3\xa5rige Kleppe ud til sin farmor p\xc3\xa5 Sotra. Lillebror Fartein p\xc3\xa5 15 blev hos for\xc3\xa6ldrene og tog deres parti. I for\xc3\xa5ret 1943 meldte Fartein sig til tysk krigstjeneste, og faldt som SS-j\xc3\xa4ger i Skij\xc3\xa6gerbataljon Norge under kampene ved Kaprolat  i Karelen 26. juni 1944. To m\xc3\xa5neder gik, inden familien fik kendskab til hans d\xc3\xb8d, i Bergens Tidende 26. august 1944.  _NEWLINE_D\xc3\xb8dsbudskabet stod p\xc3\xa5 avisens forside. Kleppe husker stilheden i stuen hos farmoren, da hun tavs rakte ham avisen. Ved siden af et billede af lillebroren stod, at han var faldet i Rusland kun 18 \xc3\xa5r gammel. Kleppe holdt sin far ansvarlig; de to fik aldrig noget godt forhold. Ved krigens slutning d\xc3\xb8de farmoren af chok efter et natligt flyangreb. Det var Kleppe, der fandt hende d\xc3\xb8d. Efter befrielsen blev hans far sat i f\xc3\xa6ngsel, og moren m\xc3\xa5tte flytte ud af boligen ind i et v\xc3\xa6relse p\xc3\xa5 5-6 m\xc2\xb2 og arbejde for at klare sig. Hun blev st\xc3\xa6rkt angrebet af ledgigt og d\xc3\xb8de af nyresvigt efter flere \xc3\xa5rs forbrug af st\xc3\xa6rke smertestillende midler.  I 2006 fik Kleppe besked om, at hans bror sandsynligvis var fundet ved en bunker p\xc3\xa5 Kaprolath\xc3\xb8jen; hans d\xc3\xb8dsbrikke var fundet. Kleppe afgav DNA  og fik sin bror hentet hjem. I januar 2010 blev Fartein Kleppe gravsat ved Ris kirke i Oslo.  Kleppe kom aldrig over tabet af sin bror. I for\xc3\xa5ret 1944 havde han f\xc3\xa5et brev fra Fartein, om at han h\xc3\xa5bede, krigen snart var omme, s\xc3\xa5 familien kunne samles igen uden at splittes af politisk uenighed. Kleppe n\xc3\xa5ede aldrig at svare; brevet blev det sidste livstegn fra hans bror. _NEWLINE_Kleppe m\xc3\xb8dte i 1949 Margaretha Malmros (1917\xe2\x80\x931997) i Stockholm. Hun var skilt med to sm\xc3\xa5 drenge, men studerede statistik og var ansat ved Gallupinstituttet. \xc3\x85ret efter m\xc3\xb8dtes de igen, blev forelsket, og giftede sig i 1951. Sammen fik de d\xc3\xb8trene Astri og Ingrid. Margaretha ville begraves p\xc3\xa5 familiegravstedet i Stockholm, og Kleppe rejste med urnen i sk\xc3\xb8det p\xc3\xa5 toget fra Oslo til Stockholm for at begrave hende: "Det ville v\xc3\xa6re underligt at sende hende hjem alene." Som enkemand i 2018 har Per Kleppe de to d\xc3\xb8tre, to b\xc3\xb8rneb\xc3\xb8rn og to oldeb\xc3\xb8rn.\n_START_SECTION_\nModkonjunkturpolitik og "Kleppe-pakker"\n_START_PARAGRAPH_\nI sin tid som finansminister lagde Kleppe kursen for den norske olie\xc3\xb8konomi. I k\xc3\xb8lvandet af oliekrisen i 1973 inds\xc3\xa5 han n\xc3\xb8dvendigheden af et st\xc3\xa6rkt statligt engagement som modvirkning mod den voksende arbejdsl\xc3\xb8shed. Han s\xc3\xb8rgede for st\xc3\xb8tte og garantiordninger overfor skibsrederier og v\xc3\xa6rftsindustrien. For at modvirke inflation pr\xc3\xb8vede Kleppe at overtale fagbev\xc3\xa6gelsen til at d\xc3\xa6mpe l\xc3\xb8nskravene. Til geng\xc3\xa6ld indf\xc3\xb8rtes lavere skat. Disse aftaler, kaldt "Kleppe-pakker", var omstridte, men virkningsfulde. _NEWLINE_I 1977 blev det afsl\xc3\xb8ret, at statsr\xc3\xa5der siden omorganiseringen af SAS i 1951, havde haft "bl\xc3\xa5kort" i den s\xc3\xa5kaldte "Bl\xc3\xa5kortsag", hvor kortets indehaver privat kunne flyve gratis hele verden over. Kleppe, som da var statsr\xc3\xa5d, udtalte, at "Flyene g\xc3\xa5r jo uanset",  hvad der satte ham i et d\xc3\xa5rligt lys og sv\xc3\xa6kkede tilliden.\n_START_SECTION_\nUdm\xc3\xa6rkelser\n_START_PARAGRAPH_\nKleppe blev i 1989 udn\xc3\xa6vnt til kommand\xc3\xb8r med stjerne af St. Olavs orden. Han er ogs\xc3\xa5 tildelt en r\xc3\xa6kke andre landes ordener. Han er indehaver af storkors af den portugisiske Kristusordenen (1978), storkors af Finlands l\xc3\xb8ves orden (1988), storkors af Den Islandske Falkeorden (1988) og storkors af den svenske Nordstjerneordenen (1988). I 1987 blev han tildelt Det jugoslaviske flags orden med guldstjerne i halsb\xc3\xa5nd (3. klasse)._NEWLINE_S\xc3\xa5 popul\xc3\xa6r blev Kleppe, at han fik rollen som sig selv i en af de norske Olsenbanden-film i 1978.'