b'\n_START_ARTICLE_\nLeif Panduro\n_START_SECTION_\nOpv\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nLeif Panduro er s\xc3\xb8n af Aage Petersen og Anne Johanne Petersen, f\xc3\xb8dt Panduro. Han er d\xc3\xb8bt Leif Thormod Petersen, men kort tid efter hans f\xc3\xb8dsel blev for\xc3\xa6ldrene skilt, og derefter antog han sammen med sin mor hendes f\xc3\xb8denavn Panduro. Kort tid efter skilsmissen blev hans mor Anne Johanne Panduro indlagt p\xc3\xa5 statshospital, hvorefter Leif Panduro kom p\xc3\xa5 b\xc3\xb8rnehjem og senere i pleje hos sin morbror, Gregers Panduro, og dennes kone, "tante Risse", i Ringsted, hvor han fik et n\xc3\xa6rt forhold til sin f\xc3\xa6tter Rudi, som han voksede op sammen med, mens han stod i st\xc3\xa6rk mods\xc3\xa6tning til morbroren og tanten, der oplevede ham som en vanskelig dreng. Panduro magtede aldrig at bes\xc3\xb8ge sin mor p\xc3\xa5 asylet, og gik heller ikke til hendes begravelse. Han var martret af skr\xc3\xa6kken for at have arvet hendes sindssygdom; hans morbror Gregers m\xc3\xa5tte f\xc3\xb8lge to s\xc3\xb8stre til graven, f\xc3\xb8rst da den maniodepressive Jessica begik selvmord i 1949, derefter Anne Johanne, der skal v\xc3\xa6re d\xc3\xb8d af d\xc3\xa5rligt hjerte efter 24 \xc3\xa5r p\xc3\xa5 statshospitalet i Nyk\xc3\xb8bing F. Hun havde v\xc3\xa6ret nerv\xc3\xb8s og oversp\xc3\xa6ndt som ung, og da s\xc3\xb8nnen var seks \xc3\xa5r, blev hjemmet opl\xc3\xb8st efter hendes endelige sammenbrud. Hun blev dog altid glad for bes\xc3\xb8g af svigerinden "Risse" og dennes datter Hanne, fniste og fortalte sjofelheder, og proppede sig, n\xc3\xa5r de tog hende med p\xc3\xa5 konditori. Hun blandede navne, men r\xc3\xa5bte til en mand, hun en gang fik \xc3\xb8je p\xc3\xa5 i skoven: "Jeg har set dig, Aage Petersen!" Aage Petersen var Panduros far. Om s\xc3\xb8nnen, hun aldrig s\xc3\xa5, havde hun sine egne tanker, og da "Risse" fortalte hende, at han var blevet tandl\xc3\xa6ge, protesterede hun med, at han var da konditor i Aalborg.\n_START_SECTION_\nAnden verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nLeif Panduro n\xc3\xa5ede lige at blive aktiv modstandsmand og ramt af et v\xc3\xa5deskud p\xc3\xa5 befrielsesdagen. Hans far var nazist og blev likvideret af modstandsbev\xc3\xa6gelsen. F\xc3\xb8rst \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d talte Panduro offentligt om likvideringen af sin far. I april 1976 gengav Jens Branner en serie samtaler om angst i Politiken, hvor Panduro fortalte: "Jeg kendte jo n\xc3\xa6sten ikke min biologiske far. Jeg s\xc3\xa5 ham kun de gange, da jeg selv skulle hente underholdsbidraget hos ham inde i Frimurerlogen." Mod slutningen af krigen var Panduro leder af en af milit\xc3\xa6rets  ventegrupper og var bange for at g\xc3\xa5 hen p\xc3\xa5 Blegdamsvej efter farens penge: "Man vidste jo aldrig, hvor de penge kom fra." Da far og s\xc3\xb8n en gang tog toget sammen til Glostrup, hvor faren boede med sin nye kone og to s\xc3\xb8nner, r\xc3\xa5bte Aage Petersen op om sabot\xc3\xb8rerne i toget: "De skulle skydes alle sammen!" De andre passagerer stirrede, og Panduro pr\xc3\xb8vede at dysse sin far ned. Senere bad han sin far om penge til at flygte til Sverige for og fik 500 kroner. I Sverige blev han kun i seks uger._NEWLINE_Dagen efter likvideringen af hans far, l\xc3\xa6ste Panduro om drabet i et kort Ritzau-telegram i avisen: "Onsdag kl 8:30 blev cand.polit. Aage Petersen og fuldm\xc3\xa6gtig i Magistratens 2.afdeling, cand.jur. Vikels\xc3\xb8-Jensen, dr\xc3\xa6bt i N\xc3\xb8rre All\xc3\xa9 i Glostrup". Han arvede den jakke, faren havde haft p\xc3\xa5, da han blev skudt, og kaldte den "den med 9-mm-m\xc3\xb8lhullerne". F\xc3\xa5 m\xc3\xa5neder efter krigen s\xc3\xa5 han for f\xc3\xb8rste gang fotografiet af sin d\xc3\xb8de far i Ernst Mentzes bog 5 Aar \xe2\x80\x93 Bes\xc3\xa6ttelsen i Billeder. I interviewet med Branner siger han: "Da er alts\xc3\xa5 alt ved mig forkert? Men hvilken skyld havde jeg i, at min far var nazist?... Han hed Petersen og jeg Panduro. Men jeg levede altid med angst for, at det skulle blive opdaget. Til sidst havde jeg konstant skyldf\xc3\xb8lelse... Jeg havde skabt mit hemmelige rum, men udvendig blev man til en maske, stiv. Og har man fortr\xc3\xa6ngt, da t\xc3\xb8r man ikke l\xc3\xa6ngere at leve med angstens mange ansigter."\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nHan blev tandl\xc3\xa6ge i 1947, men havde ikke held med faget og gik konkurs. Han var afholdt af patienterne, men kunne ikke finde ud af regnskaberne. I 1948 havde han giftet sig med Esther Larsen, som han m\xc3\xb8dte p\xc3\xa5 tandl\xc3\xa6geskolen, og som ligeledes blev tandl\xc3\xa6ge; de fik to s\xc3\xb8nner. Han var bosat i Sverige fra 1949 til 1956 og arbejdede som tandl\xc3\xa6ge d\xc3\xa9r._NEWLINE_Leif Panduro er halvbror til Ulrich Horst Petersen.\n_START_SECTION_\nForfatterskab\n_START_PARAGRAPH_\nLeif Panduro debuterede med Av, min guldtand i 1957, og \xc3\xa5ret efter udkom Rend mig i traditionerne, som efterh\xc3\xa5nden kan regnes blandt klassikerne i dansk litteratur._NEWLINE_Hans b\xc3\xb8ger er ofte satiriske og samfundskritiske uden direkte at kritisere folk i al almindelighed. Panduro blev popul\xc3\xa6r p\xc3\xa5 de meget humoristiske personer og situationer, der konstant optr\xc3\xa5dte i hans b\xc3\xb8ger. Efter hans d\xc3\xb8d udbr\xc3\xb8d Ghita N\xc3\xb8rby: "Hvem skal nu fort\xc3\xa6lle os, hvem vi er?"_NEWLINE_Ved siden af sine mange b\xc3\xb8ger skrev han ogs\xc3\xa5 filmmanuskripter og tv-spil som Farvel Thomas fra 1968, Rundt om Selma fra 1971 og kriminalserien Ka\' De li\' \xc3\xb8sters?? (1967) om regnskabschef Brydesen, der sammen med sin forlovede f\xc3\xa5r f\xc3\xa6rten af industrispionage i firmaet og begynder med pengeafpresning. Brydesens mor (enke efter en v\xc3\xa6rnemager) elsker sin s\xc3\xb8n s\xc3\xa5 h\xc3\xb8jt, at hun dr\xc3\xa6ber hans forlovede for at f\xc3\xa5 ham for sig selv igen. Da s\xc3\xb8nnen opdager sammenh\xc3\xa6ngen, dr\xc3\xa6ber hun ogs\xc3\xa5 ham. (Titlen spiller p\xc3\xa5 fundet af \xc3\xb8stersskaller i affaldsposen hos Brydesens forlovede.)_NEWLINE_Leif Panduro modtog bl.a. Herman Bangs Mindelegat i 1966, De Gyldne Laurb\xc3\xa6r i 1970 og Det Danske Akademis Store Pris i 1971. Han blev i 1976 medlem af Det Danske Akademi.'