b'\n_START_ARTICLE_\nKvikne kobberv\xc3\xa6rk\n_START_PARAGRAPH_\nKvikne kobberv\xc3\xa6rk (norsk: Kvikne kobberverk) blev oprettet i 1630 som et af Norges f\xc3\xb8rste kobberv\xc3\xa6rker af betydning. Det blev kongeligt drevet frem til 1653. I 1677 faldt hovedminen Gabes Gott sammen, og driften blev indskr\xc3\xa6nket for en tid._NEWLINE_Omkring 1710 blev driften genoptaget fuldt ud med blandt andet Norges f\xc3\xb8rste vandhjul til transportere sten op til overfladen. Kvikne kobberv\xc3\xa6rk var i denne periode det tredjest\xc3\xb8rste kobberv\xc3\xa6rk i Norge frem til 1750, i \xc3\xa5rene efter 1750 var kobberv\xc3\xa6rkerne i Folldal og Selbu st\xc3\xb8rre._NEWLINE_Kvikne kobberv\xc3\xa6rk blev officielt nedlagt i 1812, men driften fortsatte frem til 1912.\n_START_SECTION_\nBeliggenhed\n_START_PARAGRAPH_\nKvikne kobberv\xc3\xa6rk ligger i Kvikne \xc3\x98stfjell bag Kaltberget.\n_START_SECTION_\nSmeltehytter\n_START_PARAGRAPH_\nKvikne kobberv\xc3\xa6rk havde mange smeltehytter. De f\xc3\xb8rste l\xc3\xa5 ved Ya. Efterh\xc3\xa5nden blev de flyttet l\xc3\xa6ngere ned i dalen, f\xc3\xb8rst til Sverja og senere til Brevad. Til sidst blev de flyttet til Innset, hvor den sidste blev \xc3\xb8delagt i 1789. I dag er der kun bevaret een eneste smeltehytte, i N\xc3\xa5verdalen. Den blev fredet i 1959.\n_START_SECTION_\nMinerne\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rste malmfund p\xc3\xa5 Kvikne blev gjort i 1629, af Gammel Nils. Det er muligt, at lokalbefolkningen p\xc3\xa5 Kvikne havde drevet med udvinding i minerne f\xc3\xb8r dette tidspunkt, men af frygt for, at Christian 4. skulle h\xc3\xb8re om det, blot undladt at fort\xc3\xa6lle om det._NEWLINE_Malmen, som blev udvundet, var svovlkis med kobberkis._NEWLINE_I 1700-tallet blev v\xc3\xa6rket opdelt i 16 dele, og der blev stiftet et aktieselskab med Abraham Dreier som leder, der satte ny fart i driften._NEWLINE_Da Storofsen fyldte minerne i 1789, blev dette regnet som slutningen p\xc3\xa5 deres udnyttelse, selv om driften officielt ikke oph\xc3\xb8rte f\xc3\xb8r 1812._NEWLINE_I l\xc3\xb8bet af de 150 \xc3\xa5r, som kobberminerne var i drift, blev der udvundet 6.960 garkobber fra ca \xc2\xbe millioner t\xc3\xb8nder malm. Malmen, som blev udvundet p\xc3\xa5 Kvikne, indeholdt en yderst giftig kis kaldet arsenkis. Dette gav en giftig stank, som ikke fandtes i nogen andre miner i Norge, og som bidrog til, at minearbejdernes helbred var s\xc3\xa6rdeles d\xc3\xa5rligt.\n_START_SECTION_\nI dag\n_START_PARAGRAPH_\nI dag ligger Kvikne kobberverk som et gammelt minde om tidligere tiders minedrift.'