b'\n_START_ARTICLE_\nTebusk\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nBarken er f\xc3\xb8rst blank og lysegr\xc3\xb8n, men bliver snart brun. Senere bliver den gr\xc3\xa5brun og ru. Bladene sidder spredt, og de er elliptiske med groft takket rand. Oversiden er skinnende gr\xc3\xb8n med fors\xc3\xa6nkede ribber, mens undersiden er lysegr\xc3\xb8n. _NEWLINE_Blomstringen sker i oktober. Blomsterne sidder enligt eller i sm\xc3\xa5 grupper ved bladhj\xc3\xb8rnerne. De er hvide med masser af gule st\xc3\xb8vdragere. _NEWLINE_Rodnettet er meget fint forgrenet, og planten er afh\xc3\xa6ngig af et samliv med flere mycorrhizasvampe. _NEWLINE_H\xc3\xb8jde x bredde og \xc3\xa5rlig tilv\xc3\xa6kst: 12 x 6 m (20 x 10 cm/\xc3\xa5r). Disse m\xc3\xa5l kan fx anvendes, n\xc3\xa5r arten udplantes.\n_START_SECTION_\nHjemsted\n_START_PARAGRAPH_\nTebusken h\xc3\xb8rer hjemme i den subtropiske og fugtige del af Kina, hvor den vokser i veldr\xc3\xa6net, gerne let sur jord. _NEWLINE_Shui-sa-pa ("Vandgran-lunden") er det sted, hvor professor C.T. Hwa fandt en naturlig bevoksning med fuldvoksede, fr\xc3\xb8b\xc3\xa6rende tr\xc3\xa6er af vandgran (Metasequoia glyptostroboides) om efter\xc3\xa5ret i 1947. Stedet ligger i 1.050 m h\xc3\xb8jde, hvor der er en flad dal langs en lille flod ca. 60 km syd\xc3\xb8st for Yangtze i Li-chuan distriktet, provinsen Hupeh. Stedet beskrives som en strimmel land langs hovedfloden, ca. 25 km lang og mindre end 1,5 km bred. Stedet har mest jordtyper, der best\xc3\xa5r af forvitret sandsten. Vintrene er ret t\xc3\xb8rre, mens somrene er fugtige, da hovedparten af regnen falder i perioden juni-august. I dette omr\xc3\xa5de findes en meget righoldig flora, og her vokser tebusken i sin vilde form sammen med bl.a. hjertetr\xc3\xa6, sk\xc3\xa6bnetr\xc3\xa6, valn\xc3\xb8d, bjergskovranke, bl\xc3\xa5 ene, bl\xc3\xa5b\xc3\xa6lg, druehyld, etagekornel,  fersken, havehortensia, Henrys gedeblad, honningrose,  h\xc3\xb8stanemone, japanmispel, japansk spir\xc3\xa6a, Julianes berberis, kalopanax, kinap\xc3\xa6re, kinesisk astilbe, kinesisk elefantgr\xc3\xa6s, kinesisk ildtorn, lakgiftsumak, monol\xc3\xb8n, pernykristtorn, Pilebladet dv\xc3\xa6rgmispel, rynkeblad, skyr\xc3\xa6kker, smuk pieris, sm\xc3\xa5bladet buksbom, sommerfuglebusk, stikkelsb\xc3\xa6rkiwi, stueazalea, tempeltr\xc3\xa6, thunbergkl\xc3\xb8verbusk, vandgran, vinget benved og \xc3\xa6gte kamelia\n_START_SECTION_\nDuft\n_START_PARAGRAPH_\nBlomsterne dufter fint, men bladene har \xe2\x80\x93 i mods\xc3\xa6tning til oplysninger i mange beskrivelser \xe2\x80\x93 ingen duft.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\nTebuskens skudspidser og blade bliver h\xc3\xb8stet og t\xc3\xb8rret til hvid, gr\xc3\xb8n, oolong og sort te. Se mere i artiklen om Te.'