b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98resvin\n_START_SECTION_\nUdseende og anatomi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98resvin er gr\xc3\xa5 i forskellige nuancer, m\xc3\xb8rkest p\xc3\xa5 ryggen n\xc3\xa6r rygfinnen og lysest p\xc3\xa5 undersiden. Denne s\xc3\xa5kaldte modskygning g\xc3\xb8r dem sv\xc3\xa6re at se i vandet, s\xc3\xa5vel oppe- som nedefra. Voksne varierer i l\xc3\xa6ngde fra 2 til 4 meter, og i v\xc3\xa6gt fra 150 til 650\xc2\xa0kg. Hanner er i gennemsnit l\xc3\xa6ngere og vejer betydeligt mere end hunner. St\xc3\xb8rrelsen varierer betydeligt med levestedet. De fleste steder er l\xc3\xa6ngden omkring 2,5 meter og v\xc3\xa6gten 200-300 kg. Hvis man ser bort fra \xc3\xb8resvin i det \xc3\xb8stlige Stillehav, s\xc3\xa5 er dyr, der lever i varmt og forholdsvis lavt vand generelt mindre end deres sl\xc3\xa6gtninge i koldt og dybt vand._NEWLINE_Halefinne og rygfinne er som hos andre delfiner dannet af t\xc3\xa6t bindev\xc3\xa6v og indeholder hverken knogler eller muskler. Dyrene bev\xc3\xa6ger sig fremad i vandet ved at sl\xc3\xa5 op og ned med halefinnen. Lufferne anvendes til styring og indeholder knogler der er homologe til forlemmerne hos landpattedyr (fra hvem delfinerne og andre tandhvaler udviklede sig fra for ca. 50 millioner \xc3\xa5r siden).\n_START_SECTION_\nSanser\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98resvin har et godt syn. I \xc3\xb8jnene, der sidder p\xc3\xa5 hver side af hovedet, findes et reflekterende lag bag nethinden, kaldet tapetum lucidum. Dette hj\xc3\xa6lper i svagt lys. Deres pupiller g\xc3\xb8r det muligt at se skarpt ogs\xc3\xa5 over vandet p\xc3\xa5 trods af det anderledes brydningsindeks i luft i forhold til i vand, fordi pupillernes lille \xc3\xa5bning i st\xc3\xa6rkt lys giver en stor dybdeskarphed ligesom bl\xc3\xa6nden i et kamera._NEWLINE_Lugtesansen er derimod ringe, da \xc3\xb8resvinet mangler olfaktoriske nerver i hjernen. Deres smagssans er ikke blevet grundigt unders\xc3\xb8gt, men de menes at kunne smage stoffer i vandet.\n_START_SECTION_\nBiosonar\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98resvinet s\xc3\xb8ger, ligesom andre delfiner, f\xc3\xb8de ved af hj\xc3\xa6lp af en s\xc3\xa5kaldt biosonar, svarende til en almindelig sonar: de finder byttet ved at udsende en lyd og derefter lytte efter ekkoet. Den klikkende lyd udsendes i en fokuseret str\xc3\xa5le foran dyret. Ligesom hos andre delfiner findes to sm\xc3\xa5 \xc3\xb8re\xc3\xa5bninger bag \xc3\xb8jnene, men de fleste af lydb\xc3\xb8lgerne bliver transmitteret til det indre \xc3\xb8re via underk\xc3\xa6ben. N\xc3\xa5r de n\xc3\xa6rmer sig byttet, bliver ekkoet h\xc3\xb8jere, hvilket f\xc3\xa5r delfinerne til at mindske intensiteten af de udsendte lyde. Dette st\xc3\xa5r i kontrast til biosonaren hos flagermus og den menneskelige sonar, hvor det er f\xc3\xb8lsomheden for lyden der mindskes. Grundige studier har vist, at \xc3\xb8resvin er i stand til at udtr\xc3\xa6kke detaljer om objektets form ved hj\xc3\xa6lp af deres biosonar.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8de\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98resvinets f\xc3\xb8de best\xc3\xa5r prim\xc3\xa6rt af sm\xc3\xa5 fisk, bl\xc3\xa6ksprutter og krebsdyr. De kegleformede t\xc3\xa6nder bruges til at gribe og fastholde, men ikke til at tygge. N\xc3\xa5r en fiskestime er fundet, kan dyrene f.eks. arbejde sammen om at genne fiskestimen ind p\xc3\xa5 lavt land, for bedre at kunne fange dem. De jager ogs\xc3\xa5 fisk alene, is\xc3\xa6r n\xc3\xa5r det drejer sig om bundlevende fisk. \xc3\x98resvinet kan sl\xc3\xa5 til fiskene med halen, for at lamme dem og derved g\xc3\xb8re dem nemme at fange. Det er ogs\xc3\xa5 blevet teoretiseret at de kan bruge deres biosonar til at lamme fisk.\n_START_SECTION_\nKommunikation\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98resvin kommunikerer dels med kropssprog og dels med lyde som de producerer i seks lufts\xc3\xa6kke n\xc3\xa6r bl\xc3\xa5sthullet (de har ingen stemmeb\xc3\xa5nd). Hvert dyr menes at have sin egen signaturlyd som unikt identificerer dyret. De har desuden mange andre lyde, men et egentlig "delfinsprog" er aldrig blevet p\xc3\xa5vist.\n_START_SECTION_\nFormering\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc3\xa6gtighedsperioden er omkring 12 m\xc3\xa5neder. F\xc3\xb8dslen foreg\xc3\xa5r til tider assisteret af en "jordemoder" (som kan v\xc3\xa6re en han). Oftest f\xc3\xb8des en enkelt unge, sj\xc3\xa6ldent to. Ungen er ved f\xc3\xb8dslen omkring 120 centimeter lang og vejer 15-30 kg. Ungen v\xc3\xa6nnes fra efter cirka 18 m\xc3\xa5neder, men holder sig ved moderen i op til 6 \xc3\xa5r. Hannerne er ikke involveret i at opfostre deres afkom. Hunnerne bliver k\xc3\xb8nsmodne i 6-12-\xc3\xa5rsalderen, hannerne en smule senere, i 10-13-\xc3\xa5rsalderen._NEWLINE_Han og hun har p\xc3\xa5 bugsiden en k\xc3\xb8nsslids, der indeholder henholdsvis penis og vagina. Hunnen har desuden p\xc3\xa5 hver side af k\xc3\xb8nsslidsen to andre slidser, hvori dievorter befinder sig. Parringslegen omfatter bl.a. at hannen gnider sig op ad hunnen og "k\xc3\xa6rtegner" hende. Efter dette forspil foreg\xc3\xa5r parringen bug mod bug. Akten varer kun 10-30 sekunder, men gentages adskillige gange, med et interval p\xc3\xa5 nogle minutter.\n_START_SECTION_\nSocial adf\xc3\xa6rd\n_START_PARAGRAPH_\nVoksne hanner lever mest alene eller i grupper p\xc3\xa5 2-3 individer, og kan slutte sig til grupper med hunner i kortere perioder. Typisk lever voksne hunner og deres unger sammen i grupper p\xc3\xa5 op til 15 dyr. Dog er gruppens st\xc3\xb8rrelse ikke permanent, fordi dens medlemmer kommer og g\xc3\xa5r, hviket kan ske dagligt eller med endnu kortere interval. Det vil sige, at en gruppes sammens\xc3\xa6tning normalt bestemmes af k\xc3\xb8n, alder, sl\xc3\xa6gtskab samt hvor i den reproduktive cyklus det enkelte individ befinder sig. F.eks. g\xc3\xa6lder det for \xc3\xb8resvinene ved Floridas kyst n\xc3\xa6r Sarasota, at en gruppe mest almindeligt best\xc3\xa5r af voksne hunner med deres seneste afkom, umodne dyr af begge k\xc3\xb8n samt voksne hanner, der enten er alene eller er en af flere, der danner par med hunner i gruppen. Flere grupper kan midlertidigt sl\xc3\xa5 sig sammen for at danne st\xc3\xb8rre flokke p\xc3\xa5 over hundrede dyr eller mere._NEWLINE_Arten er kendt for sin tillidsfuldhed over for mennesker. Det er sket, at et \xc3\xb8resvin har reddet s\xc3\xa5rede dykkere ved at skubbe dem til overfladen, hvilket er en adf\xc3\xa6rd der ogs\xc3\xa5 ses over for s\xc3\xa5rede artsf\xc3\xa6ller._NEWLINE_Arten kan udvise aggressiv adf\xc3\xa6rd. Dette inkluderer kampe mellem hanner om indbyrdes rang og adgangen til hunner, s\xc3\xa5vel som aggression overfor hajer og andre mindre delfinarter.\n_START_SECTION_\nVejrtr\xc3\xa6kning og s\xc3\xb8vn\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98resvinet kommer typisk op til overfladen for at \xc3\xa5nde to eller tre gange i minuttet, selv om den kan v\xc3\xa6re neddykket i op til 20 minutter._NEWLINE_\xc3\x98resvin kan ligesom andre delfiner tr\xc3\xa6kke vejret mens de "halvsover". Under s\xc3\xb8vnen forbliver den ene hjernehalvdel aktiv, mens den anden halvdel lukker ned. Den aktive hjernehalvdel s\xc3\xb8rger for at dyret kommer op til overfladen og tr\xc3\xa6kker vejret. Den sover i alt omkring otte timer i d\xc3\xb8gnet, fra nogle minutter til timer ad gangen. Den lukker ind imellem det ene \xc3\xb8je.\n_START_SECTION_\nNaturlige fjender og levetid\n_START_PARAGRAPH_\nStore hajarter som tigerhaj kan jage \xc3\xb8resvinet. Man har i farvandene ved Peru og New Zealand observeret grupper af sp\xc3\xa6khuggere jage \xc3\xb8resvin, men det lader til at v\xc3\xa6re sj\xc3\xa6ldent._NEWLINE_\xc3\x98resvin der angribes fors\xc3\xb8ger enter at undslippe eller at omringe angriberen og dr\xc3\xa6be den eller jage den p\xc3\xa5 flugt._NEWLINE_\xc3\x98resvinet bliver normalt omkring 25 \xc3\xa5r, men kan blive mere end 50 \xc3\xa5r gammel.\n_START_SECTION_\nIntelligens\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98resvinets hjerne er sammenlignelig i st\xc3\xb8rrelse med hjernen hos de store menneskeaber og er n\xc3\xa6sten lige s\xc3\xa5 komplekst opbygget som hos et menneske. Hjernen er fuldt udviklet, n\xc3\xa5r \xc3\xb8resvinet er omkring 10 \xc3\xa5r gammel. Hjernens st\xc3\xb8rrelse har givet anledning til talrige teorier. I 1960\'erne mente nogle s\xc3\xa5ledes, at der var mulighed for at \xc3\xb8resvinet kunne besidde et avanceret sprog ligesom mennesker. De efterf\xc3\xb8lgende studier tydede dog snarere p\xc3\xa5 at hjernens kapacitet is\xc3\xa6r var rettet mod styring af sv\xc3\xb8mning og h\xc3\xb8relse._NEWLINE_Hvis man definerer intelligens som det at v\xc3\xa6re i stand til at "t\xc3\xa6nke, planl\xc3\xa6gge, l\xc3\xb8se opgaver, abstahere, forst\xc3\xa5 indviklede begreber, opfatte hurtigt og til at kunne l\xc3\xa6re af sine erfaringer", s\xc3\xa5 overg\xc3\xa5r \xc3\xb8resvinet if\xc3\xb8lge visse unders\xc3\xb8gelser chimpanserne i test, der m\xc3\xa5ler disse evner. Det lader f.eks. til, at \xc3\xb8resvin besidder visse matematiske evner, alts\xc3\xa5 h\xc3\xb8jst abstrakte evner.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa6rkt\xc3\xb8jsbrug og kultur\n_START_PARAGRAPH_\nI det mindste nogle vildtlevende \xc3\xb8resvin kan anvende v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8j. Dette er blevet observeret i Shark Bay i det vestligste Australien. Her ses \xc3\xb8resvin holde havsvampe i n\xc3\xa6bbet, sandsynligvis for at beskytte sig n\xc3\xa5r de s\xc3\xb8ger efter f\xc3\xb8de p\xc3\xa5 den sandede havbund. Adf\xc3\xa6rden er kun observeret i denne bugt (f\xc3\xb8rste gang i 1997), og er n\xc3\xa6sten udelukkende iagttaget hos hunnerne. Dette er det f\xc3\xb8rst kendte tilf\xc3\xa6lde af v\xc3\xa6rkt\xc3\xb8jsbrug hos havpattedyr, bortset fra hos havodderen. Et udf\xc3\xb8rligt studie i 2005 viste at m\xc3\xb8drene sandsynligvis l\xc3\xa6rte deres d\xc3\xb8tre hvordan de skulle g\xc3\xb8re, hvilket af nogle opfattes som et udtryk for kultur hos arten (at l\xc3\xa6re adf\xc3\xa6rd fra andre artsf\xc3\xa6ller)._NEWLINE_Nogle \xc3\xb8resvin ud for Mauretanien er kendt for at samarbejde med fiskere. Dyrene driver en fiskestime ind mod kysten, hvor fiskerne venter med deres net. N\xc3\xa5r nettene kastes opst\xc3\xa5r forvirring blandt fiskene, s\xc3\xa5 \xc3\xb8resvinene f\xc3\xa5r lejlighed til at fange nogle af dem. Samarbejde mellem \xc3\xb8resvin og andre dyrearter er ogs\xc3\xa5 observeret.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98resvin og mennesker\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98resvin dr\xc3\xa6bes for mad eller fordi de konkurrerer med firskere om de samme fisk. \xc3\x98resvin og tunfisk f\xc3\xb8lger ofte hinanden, og da delfiner er nemmere at f\xc3\xa5 \xc3\xb8je p\xc3\xa5 end tunfisk, omringer fiskerne ofte delfiner for at fange tunfiskene, hvilket kan resultere i at delfiner ogs\xc3\xa5 dr\xc3\xa6bes. Dette har f\xc3\xb8rt til boykot af visse tunprodukter og fremkomsten af s\xc3\xa5kaldte "delfinsikre" tunprodukter, hvor man har brugt andre fangstmetoder der bedre tager hensyn til delfinerne._NEWLINE_\xc3\x98resvin bliver ofte tr\xc3\xa6net til at optr\xc3\xa6de i delfinshows. Nogle mener at delfinerne bliver utilstr\xc3\xa6kkeligt stimulerede og at deres bassiner er for sm\xc3\xa5, mens andre mener, at delfinerne har det godt og nyder at leve og arbejde med mennesker._NEWLINE_B\xc3\xa5de USA og Rusland tr\xc3\xa6ner delfiner i deres milit\xc3\xa6r til at kunne lokalisere undervandsminer eller fjendtlige dykkere. Det amerikanske milit\xc3\xa6rprogram for delfiner har hjemme i San Diego, Californien._NEWLINE_I byen Laguna i det sydlige Brasilien har \xc3\xb8resvin samarbejdet med lokale fiskere om at fange fisk siden 1847. Lignende samarbejde foreg\xc3\xa5r ud for Mauretanien i Afrika.\n_START_SECTION_\nBeskyttelse\n_START_PARAGRAPH_\nSelvom \xc3\xb8resvinet mange steder er lokalt truet, betragtes arten som helhed ikke som truet. Det skyldes, at den globale bestand er stor og vidt udbredt. Et eksempel p\xc3\xa5 en lokalt truet bestand er \xc3\xb8resvinene i fjorden Moray Firth i det nordlige Skotland, der er estimeret til kun at best\xc3\xa5 af 190 dyr. De trues af forurening, fysiske skader og begr\xc3\xa6nset f\xc3\xb8deadgang._NEWLINE_Den internationale handel med \xc3\xb8resvin er st\xc3\xa6rkt kontrolleret og begr\xc3\xa6nset.'