b'\n_START_ARTICLE_\nFrederiksstad\n_START_SECTION_\nBeliggenhed\n_START_PARAGRAPH_\nByen ligger midt i marsken p\xc3\xa5 en banke mellem Ejderen og dens biflod Trene, hvor denne udmunder i Ejderen, og som omflyder byen med sine arme og gennemsk\xc3\xa6rer den med flere kanaler. Byen blev anlagt i en n\xc3\xa6sten regelm\xc3\xa6ssig firkant, og de snorlige gader kom til at sk\xc3\xa6re hinanden i rette vinkler. Den fik et hollandsk pr\xc3\xa6g med sine mange gavlhuse og sine kanaler, langs hvilke der ligesom i de ydre gader var plantet lindetr\xc3\xa6er;\n_START_SECTION_\nGrundl\xc3\xa6ggelse og tiden under hertugen af Gottorp\n_START_PARAGRAPH_\nGrundstenen til byens f\xc3\xb8rste hus blev lagt i 1621 efter ordre fra hertug Frederik 3., der regerede i de gottorpske dele i Slesvig og Holsten. Hertugen ville midt under Tredive\xc3\xa5rskrigen skabe en stor handelsby efter merkantilistiske principper, der kunne konkurrere med storbyen Hamborg. De f\xc3\xb8rste indbyggere var hollandske remonstranter og mennonitter, som han gav religionsfrihed og toldfrihed i 20 \xc3\xa5r. Mange af dem var velhavende handelsm\xc3\xa6nd og h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere. Frederiksstad blev bygget efter nederlandsk forbillede med kanaler (gracht), gavlhuse og en retvinklet byplan. Det fremg\xc3\xa5r af byplanen, at byen var t\xc3\xa6nkt som storby. I de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r var nederlandsk officielt sprog i Frederiksstad. Frederik 3. fors\xc3\xb8gte ogs\xc3\xa5 at hente sefardiske j\xc3\xb8der fra Den iberiske Halv\xc3\xb8, men det forhindrede en handelsaftale med Spanien. I 1675 begyndte ashkenaziske j\xc3\xb8der fra Tyskland og \xc3\x98steuropa at flytte til den sydslesvigske by._NEWLINE_Byen fik flere kirker: Den luthersker kirke blev p\xc3\xa5begyndt 1644 og indviet 1649. Den remonstrantisk-reformerte kirke blev bygget 1624-25. En synagoge blev opf\xc3\xb8rt i 1648 (senere nedbrudt og en ny opf\xc3\xb8rt 1847).\n_START_SECTION_\nUnder Preussen\n_START_PARAGRAPH_\nMed etableringen af en ny baneforbindelse p\xc3\xa5 vestkysten blev der i 1887 bygget en ensporet svingbro over Ejderen. Hele svingbroens l\xc3\xa6ngde er p\xc3\xa5 415 meter._NEWLINE_Byen kom til at ligge ved den vestlige l\xc3\xa6ngdebane ned til Hamborg og ligeledes med jernbaneforbindelse med byen Slesvig._NEWLINE_Byen havde i december 1910 ca. 2.600 indbyggere. I byen blev drevet nogen handel og industri, s\xc3\xa5ledes i svovlsyre, s\xc3\xa6be, parfume, sennep, l\xc3\xa6der, tr\xc3\xa6 m.m., samt flod- og kystfiskeri.\n_START_SECTION_\nKirker og kirkesamfund\n_START_PARAGRAPH_\nDen lutherske Sankt Christophoruskirke er opf\xc3\xb8rt som en \xc3\xa9tskibet salskirke i 1600-tallet. Kirken er til dels opf\xc3\xb8rt af sten fra en ejdersluse. Pr\xc3\xa6dikestolen fra 1600 er et tr\xc3\xa6sk\xc3\xa6rerarbejde fra Hinrich Ringerincks v\xc3\xa6rksted i Flensborg. Den sengotiske marmord\xc3\xb8befont er fra 1400-tallet. B\xc3\xa5de pr\xc3\xa6dikestolen og d\xc3\xb8befonten stammer fra den i 1634 sunkne kirke p\xc3\xa5 den nordfrisiske \xc3\xb8 Strand. Alterbilledet blev malet og sk\xc3\xa6nket af J\xc3\xbcrgen Ovens i 1675. Maleriet viser tydeligt Rembrandts og van Dycks indflydelse. T\xc3\xa5rnet blev bygget af granit i 1762. Den \xc3\xa6ldste af de tre kirkeklokker, st\xc3\xb8bt i 1624, stammer ogs\xc3\xa5 fra Strand. Bagved kirken findes grave for 24 danske soldater fra kampene ved Frederiksstad i 1850. Her holdes gudstjeneste hver s\xc3\xb8ndag._NEWLINE_Den katolske Sankt Knuds Kirke fra 1854 er opkaldt efter den danske konge Knud 4., og han er kirkens skytshelgen. Dele af inventaret er \xc3\xa6ldre. Der findes et gotisk kors fra 1230, en st\xc3\xa5ende kristusfigur i barokstil og apostelfigurer fra midten af 1600-tallet. Kirken blev i 2003 profaneret. Katolikkerne holder gudstjeneste en gang om m\xc3\xa5neden. _NEWLINE_Byens \xc3\xa6ldste kirke er Remonstrantkirken fra 1624 med det karakteristiske 38 m h\xc3\xb8je t\xc3\xa5rn. Efter det slesvig-holstenske bombardement i 1850 blev kirken genopbygget i 1852-54. Kirkerummet er uden nogen form for udsmykning. Frem til 1885 var kirkesproget udelukkende nederlandsk. Bagved kirken ligger byens remonstrantiske kirkeg\xc3\xa5rd. Remonstranterne holder gudstjeneste en gang om m\xc3\xa5neden. Remonstrantkirken er dette trossamfunds eneste kirke uden for Nederlands gr\xc3\xa6nser._NEWLINE_Mennonitterkirken ligger ved siden af Den gamle M\xc3\xb8nt. Den t\xc3\xa5rnl\xc3\xb8se kirke er opf\xc3\xb8rt i 1626. Kirkerummet er lige som remonstranterkirken uden nogen form for udsmykning. Bag ved kirken ligger byens mennonitiske kirkeg\xc3\xa5rd. Indtil 1708 var Frederiksstads mennonitter (ogs\xc3\xa5 d\xc3\xa5bssindede) splittet i en frisisk, flamsk, waterlandsk og h\xc3\xb8jtysk menighed. Den forenede menighed havde i 1700-tallet op til 400 medlemmer. Mennonitterkirken bruges nu b\xc3\xa5de af mennoniterne og den lokale danske menighed. Her holdes dansk gudstjeneste hver s\xc3\xb8ndag. _NEWLINE_Den j\xc3\xb8diske synagoge ved indhavnen blev br\xc3\xa6ndt ned i krystalnatten (pogromnat) i november 1938, men er genopf\xc3\xb8rt. Synagogen fungerer i dag som kulturhus. Det gulmurede teglstenshus rummer desuden en udstilling om den j\xc3\xb8diske menigheds historie. Den j\xc3\xb8diske menighed var undertiden byens n\xc3\xa6stst\xc3\xb8rste trossamfund og en af de st\xc3\xb8rste j\xc3\xb8diske menigheder i Danmark. De fleste af byens j\xc3\xb8diske indbyggere omkom i Holocaust._NEWLINE_I 1662/1663 kom der ogs\xc3\xa5 mange unitariere (socinianer) fra Polen (Polske Br\xc3\xb8dre) til byen. De var flygtet p\xc3\xa5 grund af den polske modreformation og s\xc3\xb8gte nu et sted, hvor de kunne leve frit og uden frygt for forf\xc3\xb8lgelse. De polske antitrinitariere fik underst\xc3\xb8ttelse af byr\xc3\xa5det og k\xc3\xb8bte et forsamlingshus p\xc3\xa5 sydsiden af Mellemborggraven, men allerede i 1663 m\xc3\xa5tte de p\xc3\xa5 grund af en mandat af hertug Christian Albrecht igen forlade byen . _NEWLINE_I gamle tider havde ogs\xc3\xa5 kv\xc3\xa6kerne, radikale pietister, svenske separatister og andre sm\xc3\xa5 trosamfund til huse i Frederiksstad. Kv\xc3\xa6kernes forsamlingshus i Vesterhavngade 14 blev opf\xc3\xb8rt i 1677 efter tilskyndelse af William Penn. Prominente g\xc3\xa6ster var Georg Fox og Peter den Store. Huset blev \xc3\xb8delagt under Stormen p\xc3\xa5 Frederiksstad i 1850. Der var ogs\xc3\xa5 planer om at hente franske hugenotter til byen og danne en fransk-reformert menighed (som i Fredericia), hvilket dog ikke lykkedes .\n_START_SECTION_\nBom\xc3\xa6rker\n_START_PARAGRAPH_\nFrederiksstad er kendt for de mange bo- eller husm\xc3\xa6rker, som findes p\xc3\xa5 talrige bygninger i indrebyen. I stedet for husnumre var husene forsynet med tegn og ikoner, som henviste ofte til beboernes erhverv eller navn. Det kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re religi\xc3\xb8se motiver eller dyr.'