b"\n_START_ARTICLE_\nL'\xc3\x8ele Rousse\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99\xc3\x8ele-Rousse (korsikansk: L'Isola Rossa) er en kommune i departementet Haute-Corse p\xc3\xa5 Korsika. Byen er \xe2\x80\x93 efter Calvi \xe2\x80\x93 det n\xc3\xa6stst\xc3\xb8rste, byomr\xc3\xa5de i Balagne, Korsikas nordvestlige del._NEWLINE_Modsat \xc3\xb8ens andre st\xc3\xb8rre kystbyer (Calvi, Saint-Florent, Bastia, Porto-Vecchio, Bonifacio og Ajaccio), som alle blev grundlagt i Middelalderen af republikken Genova, blev l'\xc3\x8ele-Rousse grundlagt i 1758 under den korsikanske uafh\xc3\xa6ngighed af Pasquale Paoli, som \xc3\xb8nskede at h\xc3\xa6mme nabobyen Calvis rigdom, da den var under genovesisk kontrol.\n_START_SECTION_\nPlacering\n_START_PARAGRAPH_\nL\xe2\x80\x99\xc3\x8ele-Rousse er en kystby i Balagne og centrum for abbediet Aregnu, og den var underlagt den franske, milit\xc3\xa6re administration i anden halvdel af det 18. \xc3\xa5rhundrede, men senere er den blevet hovedbyen for kantonen l'\xc3\x8ele-Rousse. Byens indbyggere kaldes \xc3\x8ele-Roussiens (eller Isolani) p\xc3\xa5 fransk, Lisulani p\xc3\xa5 korsikansk.\n_START_SECTION_\nVejforbindelser\n_START_PARAGRAPH_\nKommunen gennemsk\xc3\xa6res af den nationale hovedvej, RN 197, som forbinder Calvi og Balagne med Korsikas indre dele. Der er 15 kilometer mellem L'\xc3\x8ele-Rousse og Calvi mod sydvest. Afstanden til Ponte-Leccia i syd\xc3\xb8st er 40 kilometer, mens der er 44 kilometer til Saint-Florent i \xc3\xb8st._NEWLINE_L'\xc3\x8ele-Rousse er forbundet med Santa-Reparata-di-Balagna via D13, og med Monticello via D63, to veje, som udmunder i D71, der kaldes \xe2\x80\x9dBalagnes h\xc3\xb8jtliggende kystvej\xe2\x80\x9d, da det er den, som forbinder \xe2\x80\x9dde h\xc3\xa6ngende landsbyer\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nJernbaneforbindelser\n_START_PARAGRAPH_\nByen ligger p\xc3\xa5 den korsikanske jernbanelinje mellem Ponte-Leccia og Calvi. Inden for kommunens gr\xc3\xa6nse er der en jernbanestation i selve byen og et trinbr\xc3\xa6t ved standen Marinella. Banen er et led i U trinighellu, \xe2\x80\x9dstrandbanen\xe2\x80\x9d, den s\xc3\xa6rlige linje, som i sommertiden betjener r\xc3\xa6kken af strande mellem Calvi og L'\xc3\x8ele-Rousse .\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6rgeruter\n_START_PARAGRAPH_\nHavnen i L'\xc3\x8ele-Rousse er den tredjest\xc3\xb8rste p\xc3\xa5 Korsika, b\xc3\xa5de regnet efter m\xc3\xa6ngden af gods og antallet af passagerer. Byen har forbindelse med det kontinentale Frankrig via ruter, der drives af tre f\xc3\xa6rgeselskaber: SNCM, CMN og Corsica Ferries, der sejler tilMarseille, Toulon og Nice. Dertil kommer en lejlighedsvis forbindelse til den italienske by Savona._NEWLINE_Departementets havn i L'\xc3\x8ele-Rousse er den eneste p\xc3\xa5 Korsika, som kan modtage spr\xc3\xa6ngfarligt gods.\n_START_SECTION_\nByhistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI den gamle by, grundlagt af Pasquale Paoli, \xe2\x80\x9df\xc3\xa6drelandets far\xe2\x80\x9d, str\xc3\xa6kker de brolagte gader sig som efter en snor i retningen nord-syd. Den \xc3\xa6ldste del af byen ligger mellem p\xc3\xa5 den ene side fragthavnens kajer, som d\xc3\xa6kker tre af de otte sm\xc3\xa5\xc3\xb8er, fiskerihavnen og broerne, som forbinder havneomr\xc3\xa5det med kysten, og p\xc3\xa5 den anden side torvepladsen med de 21 s\xc3\xb8jler, bef\xc3\xa6stningerne og de gamle huse, der voksede op mellem 1765 og midten af 1800-tallet._NEWLINE_Det f\xc3\xb8rste egentlige beboelseshus blev opf\xc3\xb8rt i 1766, og de f\xc3\xb8rste beboere kom fra nabolandsbyerne og fra Kap Korsika, men der var ogs\xc3\xa5 franskm\xc3\xa6nd og italienere mellem dem. Visse bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige huse har indvendige, florentinske trapper._NEWLINE_Undfangelseskapellet, en kirke, der blev bygget som noget af det f\xc3\xb8rste i 1740, og som blev \xc3\xb8delagt i 1936, har givet navn til \xe2\x80\x9dRue Notre-Dame\xe2\x80\x9d. Indtil 1860 var den sognekirke, og den blev senere brugt som kapel, beregnet for fiskerne, indtil den blev taget ud af drift. Efter at kommunen havde solgt bygningen til forsvarsministeriet, blev den brugt som kul- og br\xc3\xa6ndelager, men blev senere overdraget til fl\xc3\xa5deministeriet, der skulle bruge den som overnatningssted for s\xc3\xb8folk. Til slut blev den nedrevet, for at man kunne udvide avenuen ved stationen. Kirken var indviet til Barmhjertighedens n\xc3\xa5dige frue og l\xc3\xa5 ved siden af franciskanernes kloster. Kirken for den ubesmittede undfangelse, der er sognekirke i l'\xc3\x8ele-Rousse, ligger vest for den store plads midt i byen. P\xc3\xa5 pladsen vokser bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige daddelpalmer (fra 1890). Her kan man nyde skyggen og spille petanque om sommeren._NEWLINE_Den nye del af byen forts\xc3\xa6tter den gamle del fra Paolipladsen, der skygges af de mere end hundrede \xc3\xa5r gamle plataner, og hvor k\xc3\xb8ligheden g\xc3\xb8r godt om sommeren. I midten af den gamle bydel har de bes\xc3\xb8gende mulighed for at slentre p\xc3\xa5 de gamle brol\xc3\xa6gninger, der er genoprettet i et vist omfang langs gader med historiske navne: Pasquale Paoli, Napoleon, br\xc3\xb8drene Arena, Louis-Philippe, Agilla._NEWLINE_L'\xc3\x8ele Rousse er en by for sig i Korsikas historie: Den blev grundlagt af Pasquale Paoli, mens Korsika var et selvst\xc3\xa6ndigt kongerige, men efter 1815 forsynede byr\xc3\xa5det den med et v\xc3\xa5benskjold, der b\xc3\xa6rer de kongetros franske lilje. Senere blev den styret gennem et halvt \xc3\xa5rhundrede af Napoleontro r\xc3\xa5dsmedlemmer. Disse modsigelser skaber et tiltr\xc3\xa6kkende og overraskende sted for turisterne, som kommer hvert \xc3\xa5r og s\xc3\xa6tter sig under platanerne p\xc3\xa5 dens bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige, centrale plads.\n_START_SECTION_\nBynavnet\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 korsikansk kaldes kommunen L\xc3\xacsula.\n_START_SECTION_\nPietra-fyrt\xc3\xa5rnet\n_START_PARAGRAPH_\nFyrt\xc3\xa5rnet p\xc3\xa5 Pietra, L'\xc3\x8ele-Rousses fyrt\xc3\xa5rn, har v\xc3\xa6ret i brug siden 1857. I dag er det fuldautomatisk og f\xc3\xa5r str\xc3\xb8m fra solceller.\n_START_SECTION_\nDet overd\xc3\xa6kkede torv\n_START_PARAGRAPH_\nTorvepladsen bygget i 1844-1846 fik sine oprindelige farver tilbage i 2011 og har siden 1993 v\xc3\xa6ret klassificeret som nationalt monument.\n_START_SECTION_\nHaven ved hotellet \xe2\x80\x9dNapol\xc3\xa9on Bonaparte\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nHaven ved hotellet \xe2\x80\x9dNapol\xc3\xa9on Bonaparte\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 med adresse p\xc3\xa5 Place Paoli \xe2\x80\x93 er privat ejendom, men optaget p\xc3\xa5 listen over nationale monumenter.\n_START_SECTION_\nVagtt\xc3\xa5rnet ved L'\xc3\x8ele-Rousse\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa5rnet kaldes ogs\xc3\xa5 det genovesiske t\xc3\xa5rn p\xc3\xa5 la Pietra, den st\xc3\xb8rste af de sm\xc3\xa5 klippe\xc3\xb8er af r\xc3\xb8d porfyr ud for L'\xc3\x8ele-Rousse. T\xc3\xa5rnet er i god forfatning og kan n\xc3\xa5s ad vejen til fyrt\xc3\xa5rnet p\xc3\xa5 Pietra, men kun for personer med s\xc3\xa6rlig tilladelse. Det regnes for at v\xc3\xa6re byens symbol.\n_START_SECTION_\nKasernen, der blev r\xc3\xa5dhus\n_START_PARAGRAPH_\nDen milit\xc3\xa6re bygning blev opf\xc3\xb8rt i \xc3\xa5rene efter 1765 samtidig med en lille havn (den nuv\xc3\xa6rende fiskerihavn) p\xc3\xa5 Pasquale Paolis initiativ, for han \xc3\xb8nskede at bef\xc3\xa6ste Scalo, som l'\xc3\x8ele Rousse hed p\xc3\xa5 det tidspunkt. Da \xc3\xb8en kom under fransk milit\xc3\xa6rforvaltning i 1768, blev kasernen omd\xc3\xb8bt til \xe2\x80\x9dVaux\xe2\x80\x9d til \xc3\xa6re for Greven af Vaux, som havde gennemf\xc3\xb8rt erobringen af Korsika i 1769. Af samme grund bar l'\xc3\x8ele-Rousse ogs\xc3\xa5 selv navnet \xe2\x80\x9dVille de Vaux\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Kasernen har tjent som tilholdssted for forskellige garnisoner, genovesiske, korsikanske og franske. Den husede toldadministrationens personale indtil slutningen af det 1900-tallet, da man oph\xc3\xb8rte med at indkassere toldafgifter. Bygningen blev senere restaureret og er nu r\xc3\xa5dhus. Dens omgivelser, esplanaden og en platform, blev omlagt samtidig med restaureringen af Scalot\xc3\xa5rnet.\n_START_SECTION_\nMindesm\xc3\xa6rke for de faldne\n_START_PARAGRAPH_\nMindesm\xc3\xa6rket er for de faldne under verdenskrigene i 1914-1918, 1939-1945 og i kolonikrigene i Indokina. Det er et arbejde af Antoniucci Voltigero, ogs\xc3\xa5 kaldet \xe2\x80\x9dAntoniucci Volti\xe2\x80\x9d, der st\xc3\xa5r over for r\xc3\xa5dhuset i L'\xc3\x8ele-Rousse p\xc3\xa5 en stor, havnen\xc3\xa6r plads, som ofte bes\xc3\xb8ges af folk, der spiller petanque.\n_START_SECTION_\nPlace Paoli\n_START_PARAGRAPH_\nPaolipladsen blev skabt i 1834 efter den anden udvidelse af byen, og den er siden blevet byens centrum. P\xc3\xa5 stedet st\xc3\xa5r en buste af Pasquale Paoli, byens grundl\xc3\xa6gger.\n_START_SECTION_\nKulturel arv\n_START_PARAGRAPH_\nKulturpolitikken i L\xe2\x80\x99Ile-Rousse f\xc3\xb8lger tre hovedlinjer:_NEWLINE_At g\xc3\xb8re kulturen til et st\xc3\xb8ttepunkt for et bedre f\xc3\xa6llesskab: st\xc3\xb8tte til kulturelle begivenheder, v\xc3\xa6rds\xc3\xa6ttelse af mindesm\xc3\xa6rker over stedets fortid og spredning af kendskabet til disse steder gennem forskellige kommunikationsmidler (IT, plakater, guider,\xe2\x80\xa6)._NEWLINE_At bevare og udvikle den korsikanske identitet: v\xc3\xa6rds\xc3\xa6ttelse af den korsikanske arv, det v\xc3\xa6re sig den materielle (bygninger, m\xc3\xb8bler, kunstv\xc3\xa6rker osv\xe2\x80\xa6) eller den \xc3\xa5ndelige (koncerter p\xc3\xa5 korsikansk, chjama \xc3\xa8 rispondi (en speciel korsikansk, enstemmig og improviseret sangform), kunstneriske arbejder, vidensopsamling, traditioner, osv\xe2\x80\xa6), og fremme af kontakter, is\xc3\xa6r med landene i Middelhavsomr\xc3\xa5det._NEWLINE_At st\xc3\xb8tte og tilskynde en moderne f\xc3\xa6llesskabsdynamik og skabelse af en b\xc3\xa6redygtig udvikling: st\xc3\xb8tte til skabende kunst (audiovisuel, digital) og kunstnere (musikere, sangere, malere, kunsth\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkere), opmuntring af al slags kunst, som bruger det korsikanske sprog, gennem udvikling af f\xc3\xa6lleskabsprojekter centreret om Pasquale Paoli, det nationale symbol._NEWLINE_Begivenheder som \xe2\x80\x9dA Fiera di Lisula\xe2\x80\x9d (den f\xc3\xb8rste weekend i oktober), \xe2\x80\x9dI Scontri di u libru\xe2\x80\x9d (begyndelsen af juli), natlige optr\xc3\xa6dener (sommers\xc3\xa6sonen), caf\xc3\xa9tjenernes v\xc3\xa6ddel\xc3\xb8b (slutningen af august), og julemarkedet \xc3\xb8ger bredden i de mange aktiviteter, som bliver tilbudt fra foreninger og bystyret.\n_START_SECTION_\nNaturarv\n_START_PARAGRAPH_\nL'\xc3\x8ele-Rousse har ingen beskyttede eller forvaltede naturomr\xc3\xa5der, hverken naturomr\xc3\xa5der af \xc3\xb8kologisk, floristisk eller zoologisk interesse eller Natura 2000-omr\xc3\xa5der."