b'\n_START_ARTICLE_\nSpindelv\xc3\xa6v\n_START_PARAGRAPH_\nSpindelv\xc3\xa6v produceres af edderkopper. Disse har spindevorter p\xc3\xa5 bagkroppen, og ud af dyser p\xc3\xa5 spindevorterne kommer de silketr\xc3\xa5de, der danner spindelv\xc3\xa6v._NEWLINE_Der findes mange forskellige spind, men de mest kendte er hjulspind og baldakinspind._NEWLINE_En edderkop kan spinde op til 6 forskellige slags silketr\xc3\xa5de. Hver spindevorte kan kun producere \xc3\xa9n slags tr\xc3\xa5d. Hver tr\xc3\xa5d har sin funktion: kl\xc3\xa6brige tr\xc3\xa5de til net, ikke-kl\xc3\xa6brige tr\xc3\xa5de til net, sikkerhedsline, silke til \xc3\xa6gspind, til ammespind og til indpakning af bytte._NEWLINE_N\xc3\xa5r silken kommer ud fra edderkoppens spindevorter, er det blot en klistret v\xc3\xa6ske, men v\xc3\xa6sken omdannes i udf\xc3\xb8rselsgangen til fibroin, der er et uopl\xc3\xb8seligt protein. N\xc3\xa5r edderkoppen tr\xc3\xa6kker i det med sine bageste ben, bliver det til en fin tr\xc3\xa5d. Jo h\xc3\xa5rdere edderkoppen tr\xc3\xa6kker, des st\xc3\xa6rkere bliver tr\xc3\xa5den._NEWLINE_Ikke alle edderkopper laver net.\n_START_SECTION_\nHjulspind\n_START_PARAGRAPH_\nSpindes af hjulspindere. Det er et rundt spind bygget op af hovedtr\xc3\xa5de og en spiral, som g\xc3\xa5r fra midten og ud. Edderkoppen sidder ofte i midten. F.eks. en korsedderkop (Araneus diadematus) (Famlilien Araneidae) spinder et spind p\xc3\xa5 op til 50 cm i diameter og bruger 20-60 meter silke p\xc3\xa5 et spind. Edderkoppen bygger som regel et nyt spind hver nat. De st\xc3\xb8rste hjulspind spindes af edderkoppesl\xc3\xa6gten Nephila i familien hulhjulspindere (Tetragnatidae). Deres spind kan m\xc3\xa5le op til 2 meter i diameter og er st\xc3\xa6rke nok til at kunne bremse sm\xc3\xa5 fugle.\n_START_SECTION_\nBaldakinspind\n_START_PARAGRAPH_\nSpindes af baldakinspindere (arter indenfor Linyphiidae \xe2\x80\x93 t\xc3\xa6ppespindere). Baldakinspind ses oftest i buske og krat samt i h\xc3\xb8jt gr\xc3\xa6s. Baldakinspind best\xc3\xa5r af en masse ikke-kl\xc3\xa6brige tr\xc3\xa5de over og under et t\xc3\xa6ppe, som byttedyr (f.eks. insekter) "snubler" i og falder ned p\xc3\xa5 t\xc3\xa6ppet, hvor baldakinspinderen sidder p\xc3\xa5 undersiden. I en enkelt busk kan der v\xc3\xa6re over 50 baldakinspind. Spindene er ofte kun f\xc3\xa5 centimeter store, men nogle kan v\xc3\xa6re s\xc3\xa5 store som tallerkener.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa6ppespind\n_START_PARAGRAPH_\nBygges af f.eks. labyrintedderkoppen (Agelena labyrinthica) og husedderkopper (Tegenaria spp.). Det ses ofte i h\xc3\xb8nsehuse og skure, hvor spindet h\xc3\xa6nger som et t\xc3\xa6ppe i hj\xc3\xb8rnet med et r\xc3\xb8r, hvori edderkoppen sidder med forbenene p\xc3\xa5 t\xc3\xa6ppespindet. T\xc3\xa6ppespindet er ikke kl\xc3\xa6brigt, men byttedyret snubler i tr\xc3\xa5de over spindet.\n_START_SECTION_\nFaldlem og r\xc3\xb8rspind\n_START_PARAGRAPH_\nBygges af Taranteller, faldlemsedderkopper og r\xc3\xb8rspindere. (til sammen kaldet Mygalomorphae) og k\xc3\xa6mpe-faldlemsedderkopper (Liphistiomorphae er muligvis de mest primitive edderkopper. Kun ca. 20 arter). Spindet best\xc3\xa5r af et r\xc3\xb8r, som enten er lukket eller har en faldlem i toppen. Inde i r\xc3\xb8ret sidder edderkoppen og m\xc3\xa6rker p\xc3\xa5 spindet, n\xc3\xa5r et byttedyr g\xc3\xa5r over det. Derp\xc3\xa5 hugger den hurtigt igennem spindet med sine giftkroge og lammer byttet.'