b"\n_START_ARTICLE_\nKolding-Egtved Jernbane\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nEn jernbane fra Kolding til Egtved var med i den store jernbanelov fra 1894, og eneretsbevilling blev udstedt 17. juni 1895, hvorefter anl\xc3\xa6gsarbejdet gik i gang. Bevillingshaverne udnyttede lovens mulighed for at anl\xc3\xa6gge banen som smalsporet med en sporvidde p\xc3\xa5 1000 mm.\n_START_SECTION_\nDen skrinlagte forl\xc3\xa6ngelse og oml\xc3\xa6gning\n_START_PARAGRAPH_\nForuden smalsporet, der kr\xc3\xa6vede en besv\xc3\xa6rlig omladning af gods til og fra den normalsporede statsbane, var banen f\xc3\xb8dt med to andre problemer: At banen endte blindt i Egtved uden forbindelse med andre baner. Og at Kolding kr\xc3\xa6vede en station i L\xc3\xa5sbygade-kvarteret. Det temmelig krumme spor mellem Kolding Station (DSB) og Kolding Nordbaneg\xc3\xa5rd fik en stigning p\xc3\xa5 1:75, og togene m\xc3\xa5tte rebroussere p\xc3\xa5 Nordbaneg\xc3\xa5rden._NEWLINE_Den store jernbanelov fra 1918 indeholdt et bud p\xc3\xa5 at l\xc3\xb8se to af disse problemer med en forl\xc3\xa6ngelse fra Egtved til Bindeballe Station p\xc3\xa5 Vejle-Vandel-Grindsted Jernbane og samtidig oml\xc3\xa6gning til normalspor. Denne oml\xc3\xa6gning kunne spares mellem Kolding og Bramdrupdam ved at bruge Troldhedebanens spor og nedl\xc3\xa6gge Nordbaneg\xc3\xa5rden og sporene dertil. Men s\xc3\xa5 ville Kolding ikke betale n\xc3\xa6r s\xc3\xa5 meget til l\xc3\xb8sningen \xe2\x80\x93 hensynet til den nordlige bydel vejede alts\xc3\xa5 tungere. Kolding modsatte sig ogs\xc3\xa5 forl\xc3\xa6ngelsen til Vandelbanen, for s\xc3\xa5 ville den yderste del af Egtvedbanens opland blive knyttet n\xc3\xa6rmere til Vejle end til Kolding. Jernbanekommissionen fra 1923, som skulle vurdere lovens projekter, frar\xc3\xa5dede b\xc3\xa5de ombygningen, som ville blive meget kostbar pga. banens kurvede forl\xc3\xb8b, og forl\xc3\xa6ngelsen, som ville uds\xc3\xa6tte Vandelbanen for ekstra konkurrence og bringe den i farezonen. S\xc3\xa5 projektet blev som de fleste andre i 1918-loven ikke f\xc3\xb8rt ud i livet.\n_START_SECTION_\nBevarede stationsbygninger\n_START_PARAGRAPH_\nAlle stationsbygningerne, ogs\xc3\xa5 dem p\xc3\xa5 holdepladserne, er bevaret.\n_START_SECTION_\nDriften\n_START_PARAGRAPH_\nDSB havde et godsspor lige overfor KEJ's, og i starten oml\xc3\xa6ssede man gods manuelt mellem normalsporede og smalsporede vogne. Men en bedre l\xc3\xb8sning m\xc3\xa5tte findes, is\xc3\xa6r da De Danske Sukkerfabrikker etablerede saftstationen i Kolding, der gav banen store roetransporter fra oplandet. P\xc3\xa5 T\xc3\xb8rringbanen, der ogs\xc3\xa5 var smalsporet, k\xc3\xb8rte man den smalsporede godsvogn op p\xc3\xa5 en normalsporet transport\xc3\xb8r, der havde sm\xc3\xa5 hjul for ikke at blive for h\xc3\xb8j og derfor kun var egnet til rangering. Men KEJ \xc3\xb8nskede at kunne sende sit gods ud p\xc3\xa5 hele det normalsporede banenet, s\xc3\xa5 driftsbestyrer P.V.P. Berg opfandt en slags container, der fik det gamle danske navn fading: en vognkasse p\xc3\xa5 hjul, som kunne trille p\xc3\xa5 et par l\xc3\xb8se skinner mellem en smalsporet og en normalsporet godsvogn, som var k\xc3\xb8rt i stilling ved hver sin enderampe. Det system kunne DSB godt godkende, s\xc3\xa5 KEJ kunne sende sine normalsporede godsvogne, bel\xc3\xa6sset med fadinger, med et DSB-godstog til fx sukkerfabrikken i Odense._NEWLINE_Men smalsporet var besv\xc3\xa6rligt og var med til at udhule det overskud, banen fik p\xc3\xa5 roetransporten. S\xc3\xa5 da Kolding Sydbaner skulle anl\xc3\xa6gges, frar\xc3\xa5dede Berg at g\xc3\xb8re dem smalsporede, som der stod i den store jernbanelov fra 1908. Da Berg fratr\xc3\xa5dte, blev driftsbestyrer P.H. Tarp fra Kolding Sydbaner ogs\xc3\xa5 driftsbestyrer for Egtvedbanen indtil 1928._NEWLINE_\xc3\x98konomien blev v\xc3\xa6rre, da Troldhedebanen \xc3\xa5bnede i 1917. Fra Kolding til Jordrup gik den ret t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 Egtved-banens opland, og den havde ligefrem trinbr\xc3\xa6t i Bramdrupdam, hvor Egtvedbanen i forvejen havde holdeplads. \xc3\x98konomien blev endnu v\xc3\xa6rre, da rutebildriften blev almindelig i 1920'erne. Udgifterne til nyt materiel og vedligeholdelse skabte ogs\xc3\xa5 et stigende underskud og til sidst ville sognekommunerne ikke v\xc3\xa6re med l\xc3\xa6ngere, og man indstillede driften.\n_START_SECTION_\nStr\xc3\xa6kninger hvor banetrac\xc3\xa9et er bevaret\n_START_PARAGRAPH_\n9 km af banens trac\xc3\xa9 er bevaret og tilg\xc3\xa6ngeligt."