b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Steen Andersen Bille\n_START_SECTION_\nUngdoms\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nBille, der h\xc3\xb8rte til den gren af sl\xc3\xa6gten Bille, som nedstammer fra Steen Andersen Bille (d\xc3\xb8d 1698), var s\xc3\xb8n af toldkontroll\xc3\xb8r Holger Adolph Bille og Karen Dorothea Frederikke f. Meisler og f\xc3\xb8dtes 1. juli 1828 i Nyk\xc3\xb8bing Sj\xc3\xa6lland. Sin undervisning modtog han p\xc3\xa5 Sor\xc3\xb8 Akademi, hvor der dengang levedes et ejendommeligt liv, som har pr\xc3\xa6get mange der fra udg\xc3\xa5ede m\xc3\xa6nd, og af hvilket man vil finde en lige s\xc3\xa5 interessant som underholdende skildring i den anonymt udgivne bog Skoledrenge, af en af dem (1886), der netop omhandler den periode, og hvis stil let lader g\xc3\xa6tte p\xc3\xa5 forfatteren. Den varme k\xc3\xa6rlighed til Sor\xc3\xb8 Akademi var usv\xc3\xa6kket hos Bille, der mange gange senere lagde den for dagen, bl.a. ogs\xc3\xa5 som medlem af den kommission, der i 1866 nedsattes for at udarbejde forslag til anvendelse af Akademiets rige midler p\xc3\xa5 en med stifternes hensigt stemmende m\xc3\xa5de, navnlig ogs\xc3\xa5 til en normal folkeh\xc3\xb8jskole._NEWLINE_Han blev student 1846 og valgte det juridiske studium. Billes livlige natur blev st\xc3\xa6rkt revet med af krigs\xc3\xa5renes begivenheder, og et sommerbes\xc3\xb8g i Paris 1848 under Februarrevolutionen sk\xc3\xa6rpede yderligere hans interesse og blik for tidens r\xc3\xb8relser. Da bogtrykker S.B. Salomon, som under krigen havde udgivet et meget udbredt skillingsblad Nyeste Postefterretninger, 1851 \xc3\xb8nskede at udgive et dagblad som en slags forts\xc3\xa6ttelse heraf, s\xc3\xb8gte han journalistisk assistance og fandt den, p\xc3\xa5 den senere bankdirekt\xc3\xb8r Martin Levys anbefaling, hovedsagelig hos den unge juridiske student Bille. Bladet kom til at hedde Middagsposten, og Bille blev 1. juli 1851 dets anonyme redakt\xc3\xb8r. 24. november samme \xc3\xa5r afl\xc3\xb8stes det af Dagbladet, som Bille ved nyt\xc3\xa5r 1853 selv blev ejer af. J\xc3\xa6vnsides med sin redakt\xc3\xb8rvirksomhed fortsatte han sine eksamensstudier og blev 1853 cand.jur.\n_START_SECTION_\nEn magtfuld politisk avis\n_START_PARAGRAPH_\nDet varede ikke l\xc3\xa6nge, inden Dagbladet blev en magtfaktor i dansk politik. Det var livligere og mere aktuelt end noget andet dansk blad p\xc3\xa5 den tid og har p\xc3\xa5 forskellige omr\xc3\xa5der vundet ny jord ind for journalistikken i Danmark. S\xc3\xa5ledes fik det megen betydning for udviklingen af K\xc3\xb8benhavns kommunale forhold, idet det optog adskillige herhenh\xc3\xb8rende emner til selvst\xc3\xa6ndig og livlig behandling og gav st\xc3\xb8det til betydningsfulde kommunale reformer, bl.a. inden for politi og brandv\xc3\xa6sen. P\xc3\xa5 sine gentagne rejser til England, betalt af Den Reiersenske Fond, satte Bille sig med fork\xc3\xa6rlighed ind i den art forhold, og hans praktiske sans og hurtige hoved gjorde, at det blev noget andet og mere end flygtige journalistindtryk, han bragte hjem med sig. Det studium af engelske presseforhold, han der fik lejlighed til at foretage p\xc3\xa5 n\xc3\xa6rt hold, fik stor indflydelse p\xc3\xa5 hans ledelse af Dagbladet og p\xc3\xa5 udviklingen af den danske journalistik overhovedet. S\xc3\xa5 vidt de mindre forhold tillod det, s\xc3\xb8gte Bille at overf\xc3\xb8re det engelske system p\xc3\xa5 det af ham redigerede blad, og publikum p\xc3\xa5sk\xc3\xb8nnede det ved i stadig stigende omfang at slutte sig til det. Det blev, sammen med F\xc3\xa6drelandet, et ledende politisk organ og var s\xc3\xa6rlig embedsstandens og bourgeoisiets blad_NEWLINE_I politik var han helt og holdent det nationalliberale partis mand og i det hele en endnu mere typisk repr\xc3\xa6sentant for dets ledende kredses t\xc3\xa6nkem\xc3\xa5de og fornemmelser end selve dets journalistiske f\xc3\xb8rstemand, Carl Ploug. Han sloges med s\xc3\xa5 godt hum\xc3\xb8r og s\xc3\xa5 hvasse v\xc3\xa5ben som nogen mod de Bluhme\'ske og \xc3\x98rsted\'ske ministerier; men hans egentlige specialitet var dog kampen mod Bondevennerne, som han f\xc3\xb8rte med en overordentlig polemisk dygtighed, parret med en h\xc3\xb8j grad af hensynsl\xc3\xb8shed. Is\xc3\xa6r forstod han at f\xc3\xa5 latteren p\xc3\xa5 sin side ved sine skildringer af bondevenlige partiinteri\xc3\xb8rer. I disse halvt novellistiske artikler gav han sit polemiske lune de frieste t\xc3\xb8jler og sparede ikke p\xc3\xa5 kraftige farver. Det var hovedsagelig gennem dem, byernes overklasse og mellemstand fik deres forestillinger om bondepartiet f\xc3\xa6stnede, og disse forestillinger avlede en uvilje og foragt, som, overf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 andre personer og forhold, havde efterd\xc3\xb8nninger af fordomme, ogs\xc3\xa5 efter Billes d\xc3\xb8d._NEWLINE_Efter det \xc3\x98rsted\'ske ministeriums fald blev Dagbladet i en trofast st\xc3\xb8tte for de ministerier af i begyndelsen svagere, senere stedse mere udpr\xc3\xa6get nationalliberal farve, som fra december 1854 s\xc3\xa5 godt som uden afbrydelse afl\xc3\xb8ste hinanden helt ned til katastrofen 1864. Is\xc3\xa6r var bladet n\xc3\xb8je knyttet til den mand, der mere og mere blev sj\xc3\xa6len i disse ministerier, C.C. Hall, og i reglen forsvarede eller undskyldte det hans politik, selv hvor den forekom F\xc3\xa6drelandet og den mere yderligg\xc3\xa5ende fl\xc3\xb8j af det nationalliberale parti uklar og vaklende. Med hensyn til eksperimentet med\xc2\xa0\xc2\xbbden konstitutionelle helstat\xc2\xab, n\xc3\xb8lepolitikken over for Tyskland og det i 1850\'erne relativt k\xc3\xb8ligere forhold til skandinavismen st\xc3\xb8ttede Dagbladet s\xc3\xa5ledes det nationalliberale regeringsparti over for F\xc3\xa6drelandet. Under disse kampe steg bladets indflydelse og udbredelse bestandig, og det blev, journalistisk set, ubetinget, og, politisk set, i alt fald til tider landets ledende blad. Naturligvis opn\xc3\xa5edes denne position ikke alene ved journalistisk kvikhed og polemisk f\xc3\xa6rdighed, men ikke mindre ved den kundskabsfylde og beundringsv\xc3\xa6rdige evne til i en klar og let tilegnelig form at behandle selv meget komplicerede og\xc2\xa0\xc2\xbbt\xc3\xb8rre\xc2\xab\xc2\xa0emner, som Bille sad inde med._NEWLINE_Samtidig s\xc3\xb8gte Bille i \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r 1864 at oplyse udlandet om danske forhold ved en ugentlig fransk revue i sit blad, og efter krigen fortsatte han denne bestr\xc3\xa6belse ved en gennem l\xc3\xa6ngere tid fortsat udgivelse af 2 autograferede franske og tyske ugeblade, Correspondance Scandinave og Correspondenz vom Sunde, beregnede henholdsvis p\xc3\xa5 de romanske og de tyskslaviske landes presse og diplomati_NEWLINE_At han under det daglige journalistiske arbejde ikke havde megen tid til overs til anden litter\xc3\xa6r virksomhed, er en selvf\xc3\xb8lge. Hans f\xc3\xb8rste engelske rejse satte dog frugt i nogle meget interessante Skitser fra England (1856 og 1857) og et par trykte foredrag om Engelske Trykkerier og engelske Blade; og efter at han i 1862 havde bes\xc3\xb8gt verdensudstillingen i London, udgav han som bog de skildringer derfra, der havde v\xc3\xa6ret bragt i Dagbladet.\n_START_SECTION_\nPolitisk virke\n_START_PARAGRAPH_\n14. juni 1861 valgtes Bille f\xc3\xb8rste gang til folketingsmand for K\xc3\xb8benhavns 5. Valgkreds, som han siden uafbrudt repr\xc3\xa6senterede, indtil han frivillig tr\xc3\xa5dte tilbage fra det politiske liv. Han viste sig i Rigsdagen i besiddelse af et stort talertalent og var i debatten en kraft af uvurderlig betydning for sit parti, men nogen egentlig ledende stilling opn\xc3\xa5ede han dog ikke. Ogs\xc3\xa5 som rigsdagsmand var kampen mod Bondevennerne hans hovedforce; men ved siden heraf gav han j\xc3\xa6vnlig beviser p\xc3\xa5, at han ogs\xc3\xa5 magtede den mere saglige og positive side af rigsdagsvirksomheden. 29. februar 1872 fratr\xc3\xa5dte han redaktionen af Dagbladet, hvor Vilhelm Tops\xc3\xb8e efterfulgte ham som redakt\xc3\xb8r, og solgte dette til et konsortium, hvorefter han som direkt\xc3\xb8r overtog ledelsen af det nystiftede Kj\xc3\xb8benhavnske Byggeselskab. Samme \xc3\xa5r valgtes han for f\xc3\xb8rste gang til borgerrepr\xc3\xa6sentant i K\xc3\xb8benhavn. Mens Bille fra nu af oph\xc3\xb8rte til stadighed at virke i den danske presse, blev han i 1872 fast korrespondent for The Times (som s\xc3\xa5dan biv\xc3\xa5nede han i 1873 kong Oscar II\'s kroning i Stockholm) og vedblev at v\xc3\xa6re det, indtil han v\xc3\xa6grede sig ved at rejse for bladet til Island ved Tusind\xc3\xa5rsfesten 1874._NEWLINE_Som den f\xc3\xb8rste direkt\xc3\xb8r for Det kj\xc3\xb8benhavnske Byggeselskab fra november 1872 var han ansvarlig for de store byggeprojekter, som C.F. Tietgen var den skjulte h\xc3\xa5nd bag: Saneringen af Peder Madsens Gang og byggeriet af nye ejendomme omkring Hovedvagtsgade, fornyelsen af Hotel d\'Angleterre samt anl\xc3\xa6ggelsen af S\xc3\xb8torvet._NEWLINE_1876 nedlagde han sin direkt\xc3\xb8rpost og levede nu nogle \xc3\xa5r p\xc3\xa5 rejser eller besk\xc3\xa6ftiget med politik og litter\xc3\xa6re arbejder. Han rejste kort efter til Italien, hvor han \xe2\x80\x93 med 3 m\xc3\xa5neders afbrydelse under den bev\xc3\xa6gede Rigsdagssession 1876-77, der endte med udstedelsen af den f\xc3\xb8rste provisoriske finanslov \xe2\x80\x93 blev til sommeren 1877. Efter sin hjemkomst skrev han i 1877-78 sit v\xc3\xa6rk: Erindringer fra Rejser i Italien (2 bind)._NEWLINE_Under denne periode var det, han 1878 p\xc3\xa5 Det Kongelige Danske Landhusholdningsselskabs opfordring rejste til England for gennem pressen og ledende personer, med hvem han havde opn\xc3\xa5et forbindelse, at modvirke de bestr\xc3\xa6belser, som da gjordes for at h\xc3\xa6mme eller endog helt hindre udf\xc3\xb8rslen af levende kv\xc3\xa6g fra Danmark til Storbritannien. Hans energiske og dygtige arbejde i denne sag kronedes med held, og han bidrog v\xc3\xa6sentlig til at opn\xc3\xa5 den gunstige stilling for kreatureksporten, som Danmark en r\xc3\xa6kke \xc3\xa5r bibeholdt. Ved hj\xc3\xa6lp af sine forbindelser med den engelske presse, navnlig The Times og Daily News, og st\xc3\xb8ttet is\xc3\xa6r af W.E. Forster og William St James Wheelhouse, parlamentsmedlem for Leeds, lykkedes det ham at skaffe de skandinaviske lande og landene p\xc3\xa5 den pyren\xc3\xa6iske halv\xc3\xb8, der vare situerede ligesom de, den attr\xc3\xa5ede s\xc3\xa6rstilling. Denne v\xc3\xa6sentlige tjeneste anerkendtes af Landhusholdningsselskabet derved, at han var den f\xc3\xb8rste, der i marts 1879 (i henhold til en p\xc3\xa5 generalforsamlingen 18. december 1878 tagen beslutning) fik den Collinske Medaille "som et Udtryk for dets (Selskabets) Agtelse og fulde Anerkjendelse af den v\xc3\xa6rdifulde St\xc3\xb8tte, De har ydet det danske Agerbrug ved gjennem Deres utr\xc3\xa6ttelige Virksomhed i den engelske Presse og blandt de ledende M\xc3\xa6nd i Storbritannien at have bidraget til, at den engelske Regerings Lovforslag vedr\xc3\xb8rende Indf\xc3\xb8rselen til Storbritannien af fremmed Kv\xc3\xa6g underkastedes saa gjennemgribende \xc3\x86ndringer, at Lovforslagets oprindelige, for vor vigtige Kv\xc3\xa6gexport saa h\xc3\xb8jst mislige Bestemmelser derved bleve fj\xc3\xa6rnede, og det Slag, der truede med at ramme en af vort Agerbrugs Grundpiller, derved blev afvendt". Den officielle anerkendelse fra regeringerne kom f\xc3\xb8rst noget senere, idet Bille i 1880 dekoreredes med forskellige ridderordener.'