b'\n_START_ARTICLE_\nDybdepsykologi\n_START_PARAGRAPH_\nDybdepsykologi, ogs\xc3\xa5 kendt under navnet analytisk psykologi, er en psykologisk teori udviklet af den schweiziske psykiater Carl Gustav Jung. Dybdepsykologien udspringer af psykoanalysen, som Sigmund Freud udviklede, men adskiller sig ogs\xc3\xa5 fra den p\xc3\xa5 v\xc3\xa6sentlige punkter._NEWLINE_Den m\xc3\xa5ske mest afg\xc3\xb8rende nyskabelse i dybdepsykologien er begrebet det kollektive ubevidste. Jung mente, at der i mennesker er et f\xc3\xa6lles, evolution\xc3\xa6rt nedarvet psykisk system \xe2\x80\x93 det kollektive ubevidste \xe2\x80\x93 der indeholder grundformer til psyken, handlinger og oplevelser. Disse grundformer kaldte Jung arketyper. Centralt for Jungs syn p\xc3\xa5 personligheden er, at personlig udvikling n\xc3\xa5s gennem dybere kontakt med det kollektive ubevidste, og derigennem opn\xc3\xa5 et Selv, hvilket \xe2\x80\x93 i et dybdepsykologisk perspektiv \xe2\x80\x93 vil sige, at f\xc3\xa5 afbalanceret og organiseret personlighedens hovedstrukturer: de arketypiske grundformer fra det kollektive ubevidste._NEWLINE_Dr\xc3\xb8mme anses i dybdepsykologien, ligesom i psykoanalysen, for at v\xc3\xa6re en vigtig vej til forst\xc3\xa5else af personligheden. Men modsat psykoanalysen, hvor dr\xc3\xb8mme ses som behovstilfredsstillelse, tolkes dr\xc3\xb8mme indenfor dybdepsykologien i et bredere perspektiv. Arketyper viser sig nemlig i symbolsk form i dr\xc3\xb8mme, og kan derfor give et bredere indblik i hele personligheden. Dr\xc3\xb8mmetydning kan s\xc3\xa5ledes if\xc3\xb8lge dybdepsykologien v\xc3\xa6re en vigtig brik i den personlige udvikling, da man i dr\xc3\xb8mme kan f\xc3\xa5 adgang til ubevidste holdninger, og dermed f\xc3\xa5 mulighed for at afbalancere sin personlighed.\n_START_SECTION_\nArketyper\n_START_PARAGRAPH_\nDa arketyperne repr\xc3\xa6senterer f\xc3\xa6lles grundformer for handling, oplevelse og psyke kommer de ikke kun til udtryk i personligheden, men ogs\xc3\xa5 i forskellige konkrete, menneskelige udtryk, s\xc3\xa5 som kultur, religion, myter og symboler. Eksempler p\xc3\xa5 s\xc3\xa5danne f\xc3\xa6llesmenneskelige grundformer kunne v\xc3\xa6re arketyperne Den store moder, Den \xc3\xa5ndelige fader og Helten. Disse arketyper kan i f\xc3\xb8lge Jung genfindes i alle kulturer, fordi de er almenmenneskeligt vigtige. Den store moder er udtryk for, at vi grundl\xc3\xa6ggende har brug for at knytte b\xc3\xa5nd, at give og modtage omsorg, Den \xc3\xa5ndelige fader, at vi har forbilleder og skal tilpasse os normer, mens Helten symboliserer en selvst\xc3\xa6ndigg\xc3\xb8relse fra disse moder- og faderaspekter af almenmenneskelige vilk\xc3\xa5r._NEWLINE_Selvet, det afbalancerende og organiserende princip, der er m\xc3\xa5let for personlig udvikling if\xc3\xb8lge dybdepsykologien, repr\xc3\xa6senteres ved mandalaen, en symmetrisk figur ofte som cirkel eller kvadrat._NEWLINE_De mest kendte arketyper er imidlertid de to arketype-par Persona/Skyggen og Anima/Animus.\n_START_SECTION_\nPersona og Skyggen\n_START_PARAGRAPH_\nPersona betyder p\xc3\xa5 latin maske. I dybdepsykologien er Persona den arketype, der repr\xc3\xa6senterer den maske eller rolle vi p\xc3\xa5tager os i det sociale liv. Personaen er personlighedens officielle ansigt. Skyggen er modsat de sider af personligheden man ikke vil vedg\xc3\xa5r sig. Jung mente at der ogs\xc3\xa5 l\xc3\xa5 positive elementer i Skyggen: de kreative, ikke-konforme sider af personligheden. At udvikle et Selv indeb\xc3\xa6rer s\xc3\xa5ledes ogs\xc3\xa5 at komme overens med Skyggen \xe2\x80\x93 skyggesiderne i personligheden.\n_START_SECTION_\nAnima og Animus\n_START_PARAGRAPH_\nAnima er arketypen for det kvindelige i personligheden, mens animusarketypen repr\xc3\xa6senterer det mandlige. Hos kvinder er det prim\xc3\xa6rt anima der pr\xc3\xa6ger personligheden, mens animus er mere tilbagetrukket, omvendt hos m\xc3\xa6nd. Jung forklarede forelskelse med udgangspunkt i anima/animus-parret. Ubalancen mellem anima og animus hos m\xc3\xa6nd og kvinder tiltr\xc3\xa6kker dem mod hinanden. I forelskelsen afbalanceres forholdet mellem anima og animus og personligheden bliver hel.'