b'\n_START_ARTICLE_\nJ.P. Langgaard\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nHan var s\xc3\xb8n af urmager Jens Bartholom\xc3\xa6us Langgaard (1782-1832) og Marie Christiane Harm(s) (1784-1822). Faderen havde l\xc3\xa6rt urmageri i Aalborg og flyttede 1806 til K\xc3\xb8benhavn, hvor han blev sat i spidsen for af en stor ur- og instrumentmagerforretning, som han senere blev indehaver af. Efter statsbankerotten gik han fallit og emigrerede med sin familie til Tyskland, f\xc3\xb8rst til Berlin, siden til Landsberg an der Warthe. Efter faderens d\xc3\xb8d kom J.P. Langgaard i urmagerl\xc3\xa6re p\xc3\xa5 R\xc3\xbcgen og rejste som svend til K\xc3\xb8benhavn, hvor han fik arbejde hos Urban J\xc3\xbcrgensen og fik hentet sine yngre s\xc3\xb8skende tilbage til f\xc3\xa6drelandet.\n_START_SECTION_\nVirke\n_START_PARAGRAPH_\nMed eneretsbevilling for ti \xc3\xa5r oprettede han 1834 en ortop\xc3\xa6disk anstalt p\xc3\xa5 Store Tuborg, den f\xc3\xb8rste her i landet, og med kyndig l\xc3\xa6gehj\xc3\xa6lp (F.V. Mansa) forestod han den til 1851. 1849 fik han eneret p\xc3\xa5 en ortop\xc3\xa6disk Maskine, som han udstillede 1851 p\xc3\xa5 verdensudstillingen i London, og som vakte berettiget opm\xc3\xa6rksomhed. Hans livlige begavelse lod ham dog ikke blive st\xc3\xa5ende herved. Ligesom han har komponeret ikke f\xc3\xa5 musikstykker, v\xc3\xa6sentlig danse og romancer, er hans navn knyttet til patenter p\xc3\xa5 r\xc3\xb8rdampkedler og kedelf\xc3\xb8dende rektifikatorer (1872 og 1874). For Tivoli konstruerede han en kraftpr\xc3\xb8ve, Tyrehovedet. for Dyrehavsbakken en karruselbane og forskellige andre forlystelsesindretninger._NEWLINE_Men v\xc3\xa6sentligst knyttedes han til den danske lerindustri. Allerede f\xc3\xb8r 1851 havde han f\xc3\xa5et interesse for denne og konstrueret en maskine til at lave mursten p\xc3\xa5. 1847 k\xc3\xb8bte han bondeg\xc3\xa5rden Hakkemose ved Taastrup p\xc3\xa5 grund af det derv\xc3\xa6rende gode ler, og her oparbejdede han efterh\xc3\xa5nden et af landets st\xc3\xb8rste teglv\xc3\xa6rker (Hakkemose Teglv\xc3\xa6rk), der fra 1883 ogs\xc3\xa5 tilvirkede terrakottavarer og fajanceovne. P\xc3\xa5 de nordiske udstillinger i K\xc3\xb8benhavn 1872 og 1888 udstillede han sine tilvirkninger, der begge gange blev prisbel\xc3\xb8nnede. Straks efter at have oprettet det ortop\xc3\xa6diske institut blev han krigssekret\xc3\xa6r, og han steg efterh\xc3\xa5nden til kammerr\xc3\xa5d (1838), justitsr\xc3\xa5d (1854) og etatsr\xc3\xa5d (1886). Langgaard fik Fortjenstmedaljen i guld 1846 og blev Ridder af Dannebrog 1881. Han d\xc3\xb8de i K\xc3\xb8benhavn 24. juli 1890.\n_START_SECTION_\n\xc3\x86gteskaber\n_START_PARAGRAPH_\nHan blev gift 1. gang 17. december 1835 i Christiansborg Slotskirke med Henriette Catharine Frederikke Conradine Treschow (17. december 1818 i K\xc3\xb8benhavn - 12. marts 1847 p\xc3\xa5 Frederiksberg), datter af fuldm\xc3\xa6gtig ved den kgl. chatolkasse, senere toldkasserer i Holb\xc3\xa6k Andreas Treschow (1794-1846) og Anne Marie Wendel (1797-1864)._NEWLINE_Gift 2. gang 20. marts 1849 i Garnisons Kirke med Charlotte Sophie Magdalene Seydewitz (26. oktober 1826 i Slesvig by - 12. september 1891 p\xc3\xa5 Frederiksberg), datter af major Carl Christian Seydewitz (1777\xe2\x80\x931857) og Sophie Amalie f\xc3\xb8dt M\xc3\xb8ller (1792\xe2\x80\x931863)._NEWLINE_Han er begravet p\xc3\xa5 Frederiksberg \xc3\x86ldre Kirkeg\xc3\xa5rd.'