b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Outzen Boisen (biskop)\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nEfter sin eksamen i 1785 blev han i 1787 kaldet til sognepr\xc3\xa6st i Vesterborg og Birket p\xc3\xa5 Vestlolland, hvor Christian Ditlev Reventlow havde kaldsretten. Reventlow var en tid regeringschef og en af hovedm\xc3\xa6ndene i Danmarks modernisering i disse \xc3\xa5r. I Boisen havde han fundet en meningsf\xc3\xa6lle, og i 1802 oprettede de et lille seminarium i pr\xc3\xa6steg\xc3\xa5rden i Vesterborg. Hensigten var at uddanne bondestandens egne s\xc3\xb8nner til arbejdet som l\xc3\xa6rere i alle de sm\xc3\xa5 landsbyskoler, der nu endelig efter mange \xc3\xa5rs kamp blev en naturlig del af landsbylivet. Seminariet blev dog nedlagt i 1831 ved Boisens d\xc3\xb8d._NEWLINE_Fordi Boisen var s\xc3\xa5 optaget og engageret i disse forhold, blev han i 1805 kaldet til biskop i Akershus i Norge, men han bad sig fritaget fordi han ikke ville forlade det sted hvor han havde lagt 18 \xc3\xa5rs arbejde. Kort tid derefter blev den lokale biskop Andreas Birch forflyttet til \xc3\x85rhus Stift, og Boisen overtog embedet som biskop for Lolland-Falsters Stift, et hverv han beholdt til sin d\xc3\xb8d. Han betingede sig at han kunne forts\xc3\xa6tte som sognepr\xc3\xa6st i Vesterborg og Birket og kunne blive boende der.\n_START_SECTION_\nVirke\n_START_PARAGRAPH_\nMens Boisens forg\xc3\xa6nger Andreas Birch var en typisk akademiker, der brugte megen tid i studerekammeret, var Boisen de praktiske forretningers mand. Han gik tilsyneladende mere op i skolernes forhold og sager om gudstjenestens liturgi eller hvilken salmebog man skulle benytte i stiftets kirker. Han interesserede sig kun lidt for spidsfindige teologiske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l og var ikke den, der kastede sig ud i principsager for med ildhu at forsvare et givet standpunkt. Dog udgav han 1820 en Andagtsbog, som udkom i mange oplag hele 1800-tallet. I 1822 udgav han for egen regning bogen "Et kj\xc3\xa6rligt Farvel fra trofast L\xc3\xa6rer til den af ham confirmerede Ungdom"._NEWLINE_Han var pr\xc3\xa6get af 1700-tallets rationalisme, og stolede p\xc3\xa5, at undervisning og en k\xc3\xa6rlig kristendom kunne give de nye generationer den bedste indgang til livet og gudstroen. Da Bibelselskabet oprettedes 1814, sluttede han s\xc3\xa5ledes op om det, og arbejdede is\xc3\xa6r p\xc3\xa5 at forsyne skoler og konfirmander med nye bibler. I 1805 forfattede han en Plan til en Forbedring af den offentlige Gudstjeneste, og i 1819 blev han medlem af den kommission, der var nedsat til at indf\xc3\xb8re den indbyrdes undervisning (Lancastermetoden) i landets skoler. Han var imod systemet, der forekom ham mekanisk og utilstr\xc3\xa6kkeligt, men han og kommissionen b\xc3\xb8jede sig modstr\xc3\xa6bende for kong Frederik 6.s vilje.'