b'\n_START_ARTICLE_\nHusum (Slesvig)\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nHusum er beliggende i det vestlige Sydslesvig p\xc3\xa5 kanten af slesvigsk gest. Omr\xc3\xa5det nord og sydvest for byen er pr\xc3\xa6get af marsklandet. Vest for byen ligger halv\xc3\xb8en Nordstrand. Bydele uden for midtbyen er blandt andre Porren Kog (tysk Porrenkoog), \xc3\x98ster Husum (Osterhusum), N\xc3\xb8rre Husum (Nordhusum), R\xc3\xb8demis (R\xc3\xb6demis, nordfrisisk R\xc3\xb6\xc3\xb6ms) med N\xc3\xb8rreslag (Norderschlag), Skovdal (Schauendahl), Trem\xc3\xb8lle (Dreim\xc3\xbchlen) og Skob\xc3\xb8l (Schob\xc3\xbcll) inklusive Haleb\xc3\xb8l (Haleb\xc3\xbcll), Hokkensb\xc3\xb8l (Hockensb\xc3\xbcll) og Lund. N\xc3\xb8rre Husum blev indlemmet i 1929. 1934 fulgte \xc3\x98ster Husum og R\xc3\xb8demis. Skob\xc3\xb8l blev indlemmet i 2007.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHusum n\xc3\xa6vnes for f\xc3\xb8rste gang i 1252 som Husumbro (Bro mellem husene). Bebyggelsen l\xc3\xa5 ved handelsruten langs den jyske vestkyst, hvor de store kv\xc3\xa6gtransporter blev drevet sydp\xc3\xa5. Formodentlig var byen allerede siden 1200 hjemsted for et stort kv\xc3\xa6gmarked. _NEWLINE_Sit egentlige opsving fik byen dog f\xc3\xb8rst efter stormfloden i 1362 (Den Store Manddrukning), hvor blandt andet Rungholt forsvandt i b\xc3\xb8lgerne. Med stormfloden opstod en forbindelse til havet, og Husum kunne udvikle sig til en havneby. Fra \xc3\xa5r 1372 til 1398 voksede byens befolkning hurtigt, og blev til to landsbyer, som kaldtes \xc3\x98ster- og Vesterhusum. Landsbyjorderne indeholder danske marknavne, hvilket viser, at landsbyboerne har talt dansk._NEWLINE_Da byen opstod omkring 1400, fik den tyske gade- og marknavne. Dette taler for, at byens indbyggere fra starten har v\xc3\xa6ret tysktalende. I 1432 byggede byens borgere et eget kapel, og byen blev udskilt af Mildsted sogn. _NEWLINE_Af betydning var det, at kong Christian I i 1461 gav Amsterdam privilegier p\xc3\xa5 handel ad transitruten mellem Husum og Flensborg. Derved var der skabt et alternativ til den gamle transitrute mellem Hamborg og L\xc3\xbcbeck, og resultatet viste sig hurtigt i form af en stor opblomstring for Husum. Transithandelen via Husum blev betydelig: skibe fra Nederlandene, England og Norge s\xc3\xb8gte til Husum med varer, som via transitruten over Flensborg bragtes til landene ved \xc3\x98sters\xc3\xb8en. Husum oplevede et \xc3\xb8konomiske opsving, og indbyggertallet voksede. Under Frederik 1. blev der anlagt en stabelplads i byen (nu kaldet Skibsbroen)._NEWLINE_Under opr\xc3\xb8ret i 1473 holdt Husum med grev Gerhard af Oldenborg, men blev for sin utroskab eftertrykkeligt afstraffet af kong Christian I. _NEWLINE_I 1494 fik byen et franciskaner- eller gr\xc3\xa5br\xc3\xb8drekloster, men dets levetid blev kort: i 1527 forlod munkene det, og i 1571 blev bygningen revet ned. Af dets materialer blev opbygget et g\xc3\xa6stehus (hospital) og kapel. Sognekirken blev bygget \xc3\xa5r 1500 som en af de st\xc3\xb8rste kirker. Den havde tre pr\xc3\xa6ster, nemlig en sognepr\xc3\xa6st eller hovedpastor, en \xc3\xa6rkediakon, og en diakon. Af disse tre var sognepr\xc3\xa6sten ogs\xc3\xa5 kirke- og skoleinspekt\xc3\xb8r i staden Husum, og tr\xc3\xa5dte som s\xc3\xa5dan i en provsts sted. Sognepr\xc3\xa6sten og den \xc3\xa6ldste borgmester var kirkeinspekt\xc3\xb8rer ved stadens kirke, og begge disse, samt stadssekret\xc3\xa6ren, var skoleinspekt\xc3\xb8rer i staden._NEWLINE_Husum var ogs\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste by i S\xc3\xb8nderjylland, hvor reformationen for alvor slog igennem. Det var i byens Mariekirke, at Hermann Tast i 1522 holdt den f\xc3\xb8rste lutherske pr\xc3\xa6diken i hertugd\xc3\xb8mmet. _NEWLINE_I 1522 blev der i Husum sl\xc3\xa5et m\xc3\xb8nt, men kort efter blev m\xc3\xb8ntpr\xc3\xa6gningen flyttet til Slesvig. _NEWLINE_I 1531 blev en latinsk skole opf\xc3\xb8rt, som ved milde stiftelser samlet havde en kapital p\xc3\xa5 14.000 mark lybsk: den havde en rektor, konrektor, subrektor, kantor, samt en skrive- og regnemester. _NEWLINE_I 1542 og 1549 led Husum meget under store ildebrande.\n_START_SECTION_\nUnder hertugen p\xc3\xa5 Gottorp\n_START_PARAGRAPH_\nI 1544 tilfaldt Husum ved hertugd\xc3\xb8mmernes deling hertug Adolf af Gottorp, og han gjorde byen til et eget birk med 8 r\xc3\xa5dm\xc3\xa6nd og en pr\xc3\xa6sident. _NEWLINE_I \xc3\xa5rene 1566-1582 rasede "den spanske syge", der kostede 1.500 personer livet._NEWLINE_I \xc3\xa5rene 1578-82 byggede hertug Adolf af Gottorp Husum Slot som trefl\xc3\xb8jet slot med Frederiksborg Slot som forbillede. I 1582 blev Husum af hertug Adolf udskilt fra S\xc3\xb8nderg\xc3\xb8s herredsting, og gjort til et s\xc3\xa6rskilt "weichbild" (birk), samt forsynet med en egen stadsret og politiordning, med Visbys s\xc3\xb8ret. I 1601 blev bygget et r\xc3\xa5dhus for byen. Den 20. april 1603 gav hertug Johan Adolf byen stadsprivilegier. Stadsretten blev udstedt 22. marts 1608._NEWLINE_1627-29 og igen 1644-45 led byen under tidens krigeriske begivenheder._NEWLINE_Efter den store stormflod i 1634 stagnerede byens \xc3\xb8konomiske udvikling, fordi dens opland p\xc3\xa5 Nordstrand gik tabt, og Husum fik konkurrence af havnebyerne ved Ejderen, T\xc3\xb8nning (anlagt 1590) og Frederiksstad (anlagt 1621). _NEWLINE_Det var i Husum at kartografen Johannes Meyer i 1652 udgav de kendte landsbeskrivelser over hertugd\xc3\xb8mmerne. Antoinette Bourignon opholdt sig i byen i 1673, og anlagde i sit hus sit eget bogtrykkeri, hvori hun lod sine egne b\xc3\xb8ger trykke, men det blev hende straks frataget p\xc3\xa5 \xc3\xb8vrighedens befaling._NEWLINE_Antallet af hjemmeh\xc3\xb8rende skibe var minimum i 1650 4 p\xc3\xa5 123 l\xc3\xa6ster, i 1651 3 p\xc3\xa5 87 l\xc3\xa6ster, i 1663 1 p\xc3\xa5 26 l\xc3\xa6ster, i 1664 3 p\xc3\xa5 24 l\xc3\xa6ster, i 1665 2 p\xc3\xa5 20 l\xc3\xa6ster, i 1666 15 p\xc3\xa5 453 l\xc3\xa6ster, i 1667 13 p\xc3\xa5 869 l\xc3\xa6ster, i 1668 8 p\xc3\xa5 96 l\xc3\xa6ster, i 1671 2 p\xc3\xa5 59 l\xc3\xa6ster, i 1677 6 p\xc3\xa5 84 l\xc3\xa6ster, i 1689 3 p\xc3\xa5 110 l\xc3\xa6ster, i 1691 2 p\xc3\xa5 210 l\xc3\xa6ster, i 1694 1 p\xc3\xa5 45 l\xc3\xa6ster, i 1698 1 p\xc3\xa5 59 l\xc3\xa6ster og i 1699 1 p\xc3\xa5 91\xc2\xbd l\xc3\xa6ster. Skibene sejlede p\xc3\xa5 Langesund og Krager\xc3\xb8 i Norge. En del af nedgangen i fl\xc3\xa5den skal formodentlig tilskrives tab p\xc3\xa5 grund af franske kapere._NEWLINE_I 1713 led byen under, at den svenske general Stenbock oprettede sit hovedkvarter der._NEWLINE_Byen led meget under store oversv\xc3\xb8mmelser i \xc3\xa5rene 1717, 1718 og 1720.\n_START_SECTION_\nKultur og sev\xc3\xa6rdigheder\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 byens torv findes Mariekirken, som er opf\xc3\xb8rt af den danske arkitekt C.F. Hansen, hvis for\xc3\xa6ldre var fra Husum. Kirken blev bygget i samme klassicistiske stil som K\xc3\xb8benhavns domkirke. P\xc3\xa5 torvet foran kirken ses den 1902 opf\xc3\xb8rte skulptur Tine. Skulpturen forestiller en ung fiskerkone i tr\xc3\xa6sko og er st\xc3\xb8bt i bronze. Tinebr\xc3\xb8nden er skabt af Husums billedhugger Adolf Br\xc3\xbctt._NEWLINE_Husums r\xc3\xa5dhus er fra 1601. R\xc3\xa5dhuset er oprindeligt opf\xc3\xb8rt i italiensk ren\xc3\xa6ssancestil med udvendig trappe, men blev ombygget i l\xc3\xb8bet af tiden. Byens \xc3\xa6ldste hus er det gotisk opf\xc3\xb8rte herrehus. P\xc3\xa5 herrehusets facade ses en r\xc3\xa6kke hoveder, der siges at v\xc3\xa6re et minde om de opr\xc3\xb8rere, der henrettedes under Christian 1.. I 1514 lod den gottorpske hertug Frederik 1. et m\xc3\xb8ntv\xc3\xa6rksted indrette i huset. Ikke langt fra r\xc3\xa5dhuset ligger ogs\xc3\xa5 byens skibsfartsmuseum og Nords\xc3\xb8 Museet Husum._NEWLINE_Ren\xc3\xa6ssanceslottet Husum Slot er opf\xc3\xb8rt 1577-82 af hertug Adolf af Gottorp. Slottet blev bygget p\xc3\xa5 samme sted, som franciskanerne i 1400-tallet havde opf\xc3\xb8rt et kloster. Slotsparken er kendt for for\xc3\xa5rets krokusblomstring. _NEWLINE_Af danske institutioner kan n\xc3\xa6vnes Husum danske kirke, Husum danske Skole og Husumhus i Nystaden med den lokale danske bibliotek.'