b'\n_START_ARTICLE_\nKaddara\n_START_PARAGRAPH_\nKaddara: Folkelivsbilleder fra Gr\xc3\xb8nland er en gr\xc3\xb8nlandsk opera i fire akter fra 1921 med dansk libretto (tekst) af C.M. Norman-Hansen og musik komponeret af Hakon B\xc3\xb8rresen.\n_START_SECTION_\nTilblivelse\n_START_PARAGRAPH_\nForfatteren C.M. Norman-Hansen (1861-1949) var ansat som distriktl\xc3\xa6ge i Gr\xc3\xb8nland omkring \xc3\xa5rhundredeskiftet. Han fort\xc3\xa6ller i tidsskriftet Teatret i marts 1921 - et temanummer om Kaddara: "Fra f\xc3\xb8rste f\xc3\xa6rd skrev jeg udkastet til Kaddara som en lille komedie-sp\xc3\xb8g midt i den gr\xc3\xb8nlandske vinter. Det er mange \xc3\xa5r siden - f\xc3\xb8r krigens tid - at jeg kom hjem med manuskriptet i min k\xc3\xb8jes\xc3\xa6k. Let gik det ikke med at f\xc3\xa5 nogen til at tro p\xc3\xa5 en gr\xc3\xb8nlandsk operas mulighed. Via professor Einar Christiansen blev jeg sat i forbindelse med komponisten Hakon B\xc3\xb8rresen og her fandt jeg den rette kunstner til at leve sig ind i emnet og digte det om i musik."_NEWLINE_Operaen blev indleveret til Det Kongelige Teater i 1917. Efter endt vurdering skrev kapelmester Georg H\xc3\xb8eberg til teaterchefen: "Hr. Hakon B\xc3\xb8rresen har med sin opera Kaddara indleveret et arbejde til Det Kongelige Teater af en ganske s\xc3\xa6regen karakter. [...] Alt i alt et musikv\xc3\xa6rk af en talentfuld og dygtig dansk komponist. Et musikv\xc3\xa6rk, som jeg hermed p\xc3\xa5 det varmeste anbefaler til opf\xc3\xb8relse p\xc3\xa5 Det Kongelige Teater."_NEWLINE_Det gik dog ikke s\xc3\xa5 hurtig med at f\xc3\xa5 v\xc3\xa6rket p\xc3\xa5 scenen. P\xc3\xa5 grund af br\xc3\xa6ndselsrationeringen under og efter 1. verdenskrig var det ikke muligt at skaffe energi til de kr\xc3\xa6vende lyseffekter, s\xc3\xa5 premieren blev udskudt til 1921. Den kunne s\xc3\xa5 finde sted som en markering af 200-\xc3\xa5ret for Hans Egedes ankomst til Gr\xc3\xb8nland. Men fra teatrets side blev alle sejl sat til for at g\xc3\xb8re ops\xc3\xa6tningen s\xc3\xa5 naturtro som muligt. Sceneinstrukt\xc3\xb8ren bev sendt p\xc3\xa5 studietur til Gr\xc3\xb8nland. Alle kostumer og rekvisitter blev fremstillet i Gr\xc3\xb8nland, s\xc3\xa5 den h\xc3\xb8jst mulige etniske autenticitet kunne opn\xc3\xa5s. Teatrets bedste sangere i rollerne og dirigeret af Georg H\xc3\xb8eberg._NEWLINE_I mellemtiden blev Hakon B\xc3\xb8rresen bedt om at skrive en en-akts opera til teatret. Denne - Den Kongelige G\xc3\xa6st - fik premiere i 1919 og blev opf\xc3\xb8rt frem til 1964._NEWLINE_Kaddara fik endelig premiere 16. marts 1921. Pressed\xc3\xa6kningen op til premieren var intens, ikke mindst i Politiken, hvor der dagligt var omtale eller interviews med de medvirkende. Det var naturligvis det fremmedeartede ved v\xc3\xa6rket, der konsekvent bliver omtalt som en "en gr\xc3\xb8nlandsk opera", der n\xc3\xa6rede interessen. Politikken kunne dagen efter premieren p\xc3\xa5 forsiden lakonisk konstatere, at den i n\xc3\xa6sten to \xc3\xa5r med store forventninger im\xc3\xb8desete opera blev en success. I selve anmeldelsen kan bl.a. l\xc3\xa6ses: "Selve ideen, at s\xc3\xa6tte Gr\xc3\xb8nland p\xc3\xa5 scenen, er forfriskende ny, og den, der p\xc3\xa5 forh\xc3\xa5nd har ment, at dette tranduftende og sp\xc3\xa6kglinsende emne egentlig d\xc3\xa5rligt egnede sig til lyrisk behandling, vil bagefter indr\xc3\xb8mme, at opgaven er l\xc3\xb8st med en s\xc3\xa5dan smag og kunstnerisk beherskelse, at der b\xc3\xa5de er kommet noget karakteristisk og smukt ud deraf. Det skyldes flere omst\xc3\xa6ndigheder, vel f\xc3\xb8rst og fremmest Norman-Hansens f\xc3\xb8rsteh\xc3\xa5nds-kendskab til emnet, der har gjort det muligt for ham at tage lige ud af virkeligheden i stedet for at lave opdigtet opera-lyrik. Dern\xc3\xa6st Hakon B\xc3\xb8rrensens sobre sans for den rene linie i den musikalske illustration. [...] En musik, der uden at anmasse underbygger det hele og b\xc3\xa6rer det p\xc3\xa5 en roligt flydende tonestr\xc3\xb8m. Hans orkester er behandlet med en sj\xc3\xa6lden finhed i farvegivningen, og man vil sikkert ved fornyede p\xc3\xa5h\xc3\xb8ringer opdage nye sk\xc3\xb8nheder i dette partitur, der vidner om en ikke almindelig orkestral evne."_NEWLINE_I Berlingske Tidendes anmeldelse hedder det bl.a.: "En vovet id\xc3\xa9, skulle det synes, at v\xc3\xa6lge et gr\xc3\xb8nlandsk emne til en opera. [...] Ville disse skindkl\xc3\xa6dte eskimoer afgive tilstr\xc3\xa6kkeligt stof til musikdramatisk behandling? Og ville scenariet ikke virke trist og ensformigt? Resultatet i aftes viste, at Hakon B\xc3\xb8rresen s\xc3\xa5 rigtig, da han bestemte sig for at drage Gr\xc3\xb8nland frem p\xc3\xa5 scenen og skildre folkelivsbilleder deroppefra i toner. [...] At skrive etnografisk musik kunne der ikke v\xc3\xa6re tale om, lige s\xc3\xa5 lidt som en gennemf\xc3\xb8rt gr\xc3\xb8nlandsk lokal farve, der sikkert ville virke uudholdelig monotont. B\xc3\xb8rresen har derfor n\xc3\xb8jedes med at anvende nogle originale rytmer. [...] Kaddara er en ejendommelig og v\xc3\xa6rdifuld berigelse af vor ikke s\xc3\xa6rlig omfattende operalitteratur og vil forh\xc3\xa5bentlig vise sig at have chancer for at v\xc3\xa6kke interesse i udlandet."_NEWLINE_Der blev gjort fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at f\xc3\xa5 opf\xc3\xb8rt v\xc3\xa6rket i New York og Paris, hvilket ikke gav resultat. Til geng\xc3\xa6ld lykkedes det at f\xc3\xa5 operaen sat op i Bruxelles i 1924 og i K\xc3\xb6nigsberg i 1925. Anmeldelserne i Bruxelles konstaterer igen v\xc3\xa6rkets success, fx "Musikken af maestro B\xc3\xb8rresen er velklingende, fyldt med liv og energi, og en kraft, der illustrerer den eskimoiske sj\xc3\xa6ls f\xc3\xb8lelser i mindste detalje, skrevet med metode og sikkerhed. Det er indiskutabelt, at der er en meget smuk nyhed, der g\xc3\xb8r et levende indtryk." -- Carlos Roy\xc3\xa9re i Le Neptune. Og i en anden avis skrives: "Musikken er overordentlig forf\xc3\xb8rende og meget sympatisk. Instrumentationen er dygtig og moderne og under indflydelse af Richard Wagner. Melodi\xc3\xb8s og harmonisk med esktrem originalitet i temaerne. Formiddabel success."_NEWLINE_De f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r opn\xc3\xa5ede operaen adskillige genops\xc3\xa6tninger p\xc3\xa5 Det Kongelige Teater, fik n\xc3\xa6sten karakter af nationalopera, blev indspillet ved festforestillinger og pr\xc3\xa6sidentbes\xc3\xb8g. I 1946 finder den sidste genops\xc3\xa6tning sted. Premieren er betegnet som festforestilling med en prolog forfattet i dagens anledning af Norman-Hansen. Festforestillingen var dels en markering af Det Gr\xc3\xb8nlandske Selskabs 40 \xc3\xa5rs jubil\xc3\xa6um, dels en markering af den gr\xc3\xb8nlandske delegations f\xc3\xb8rste bes\xc3\xb8g i Danmark efter krigen. Igen er der stor pressed\xc3\xa6kning op til premieren og igen rosende anmeldelser. Fx skriver Kai Flor: "I et og alt st\xc3\xb8ttes denne handling af B\xc3\xb8rresens nyromantiske musik med dens farverigt illustrerende orkester, dens romanceagtige arier og dens virkningsfulde \xc3\xa5ndemaner-tema." Et sidste citat er fra B\xc3\xb8rsen 31. marts: "Genoptagelsen af den 25 \xc3\xa5r gamle Kaddara blev i aftes en succes for Det Kongelige Teater, og den vil sikkert f\xc3\xa5 f\xc3\xb8lge af r\xc3\xb8de lygter i denne og n\xc3\xa6ste s\xc3\xa6son. S\xc3\xa5 melodi\xc3\xb8s og klanglig letfattelig er musikken, s\xc3\xa5 farverig og tilpas fremmedartet, s\xc3\xa5 str\xc3\xa5lende de scenebilleder, der oprulles, at forestillingen vil gl\xc3\xa6de et meget stort publikum."_NEWLINE_Dette \xc3\xb8nske om gensyn i de kommende s\xc3\xa6soner blev uvist af hvilken grund ikke opfyldt. Forestilingen forsvandt fra repertoiret efter 8 opf\xc3\xb8relser i for\xc3\xa5ret 1946. De sidste af de i alt 40 det blev til fra premieren i 1921.\n_START_SECTION_\nOpf\xc3\xb8relseshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nOperaen blev uropf\xc3\xb8rt d. 16. marts 1921 p\xc3\xa5 Det Kongelige Teater ved dirigent og f\xc3\xb8rstekapelmester Georg H\xc3\xb8eberg. I hovedrollerne som Kaddara var Tenna Frederiksen, som Ujarak Poul Wiedemann, som Annuna Lilly Lamprecht og som Tuluvatta Ragnhild Bro \xe2\x80\x93 alle datidens store stjerner p\xc3\xa5 det kongelige. Premieren i 1921 fandt sted som en markering af 200 \xc3\xa5ret for Hans Egedes ankomst til Gr\xc3\xb8nland._NEWLINE_Iscenes\xc3\xa6ttelsen var ved specialisten Julius Lehmann, som havde v\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 studierejse til Gr\xc3\xb8nland for at f\xc3\xa5 et etnografisk naturtro f\xc3\xb8rsteh\xc3\xa5ndskendskab til forestillingen og samtidig sikre sig kostumer og rekvisitter. Lehmanns instruktionsbog findes i dag p\xc3\xa5 Det Kongelige Bibliotek og indeholder en s\xc3\xa5 detaljeret beskrivelse af scenegang mv. at det ville v\xc3\xa6re muligt at ops\xc3\xa6tte operaen i den originale iscenes\xc3\xa6ttelse. De effektfulde dekorationer var ved teatermaler Thorolf Pedersen.\n_START_SECTION_\nHandling\n_START_PARAGRAPH_\nHandlingen foreg\xc3\xa5r p\xc3\xa5 Gr\xc3\xb8nlands kyst.\n_START_SECTION_\nTrivia\n_START_PARAGRAPH_\nI forbindelse med en Kaddara produktionsindspilning blev der d. 26. august 2012 afholdt en operakoncert i Ruse, Bulgarien med Ruses Opera symfoniorkester og kor og under ledelse af dirigent Niels Borksand. Som Ujarak Stig Fogh Andersen, som Kaddara Gitta-Maria Sj\xc3\xb6berg, som Tuluvatta Elisabeth Hanke, som Annuna Anette Bod, som Ujaraks fader og angekok Matti Borg, som en fl\xc3\xa6nsepige Maria Hanke og som en ung fanger Paul Frederiksen.'