b"\n_START_ARTICLE_\nGaula (Sogn og Fjordane)\n_START_SECTION_\nFiskeri og friluftsliv\n_START_PARAGRAPH_\nDer er bygget en sti, Fossestien, langs dele af vassdraget for at g\xc3\xb8re adgangen til elven og fosserne enklere. _NEWLINE_Dele af vassdraget er med i Sunnfjord aurefiskefest, en \xc3\xa5rlig konkurrance i kommunerne Gaular, F\xc3\xb8rde og J\xc3\xb8lster._NEWLINE_De nedre dele af Gaula er en god lakseelv, den laksef\xc3\xb8rende str\xc3\xa6kning er 14,5 km og r\xc3\xa6kker til Fossfossen lidt \xc3\xb8st for Sande. For at f\xc3\xa5 laksen op i elven er der flere laksetrapper, landets \xc3\xa6ldste trappe ligger ved Osfossen, ved udl\xc3\xb8bet til Dalsfjorden. Den blev bygget i 1870'erne.\n_START_SECTION_\nVandkraft\n_START_PARAGRAPH_\nKraften i elven og fosserne er en vigtig ressource for bygderne omkring. I tidlige tider blev kraften benyttet til slibestene, kv\xc3\xa6rne, m\xc3\xb8ller og savv\xc3\xa6rker. Efterh\xc3\xa5nden blev der ogs\xc3\xa5 startet kraftv\xc3\xa6rker i mange af fossefaldene, bl.a. Bellsfossen, Lyngstadfossen og Fossevikfossen._NEWLINE_I 1920'erne var der planer om at bruge vassdraget til kraftproduktion for aluminiumsv\xc3\xa6rket i H\xc3\xb8yanger, men disse planer blev ikke gennemf\xc3\xb8rt. Kraftstationen skulle da ligge ved Vallestadfossen, Haukedalsvatnet skulle fungere som h\xc3\xb8jdebassin, og vandstanden skulle \xc3\xb8ges  med 20 meter._NEWLINE_Vandkraften bliver ogs\xc3\xa5 i dag udnyttet, dog i mindre grad end tidligere. Der findes nogle sm\xc3\xa5 kraftv\xc3\xa6rker  i vassdraget, bl.a. i Vallestadfossen, ved Fossevikfossen er der ogs\xc3\xa5 et savv\xc3\xa6rk som udnytter  vandkraften.\n_START_SECTION_\nBeskyttelse\n_START_PARAGRAPH_\nVassdraget er beskyttet i henhold til Verneplan IV for vassdrag. Det var en lang kamp mellem modstridende parter som endte til beskyttelse i 1993._NEWLINE_Baggrunden for beskyttelsen var planer fra  Sogn og Fjordane Energi om at regulere  vassdraget. De omfattende planer fra 1960'erne indeholdt en omfattende udbygning af hele vassdraget, fra h\xc3\xb8jfjeldet under Jostedalsbreen til udl\xc3\xb8bet i Dalsfjorden._NEWLINE_En stor del af modstanderne samlede sig i Informasjonskomiteen for Gaularvassdraget i 1971. Komiteen arbejdede p\xc3\xa5 flere plan, de opsatte plakater med Vern om Gaula langs hele vassdraget, drev lobbyvirksomhed og lavede en egen liste ved kommunevalget._NEWLINE_Kampen om beskyttelse eller udbygning pr\xc3\xa6gede bygderne i 20 \xc3\xa5r, og sagen skabte fjendskab mellem naboer. Sagen blev central da arbejdet med Samlet plan for vassdragsvern i Norge blev p\xc3\xa5begynt i 1970'erne, to milj\xc3\xb8ministre var p\xc3\xa5 besigtigelse under sagsgangen. I  1980'erne var Wenche Frogn Sell\xc3\xa6g i kommunen, og tidlig i 1990'erne var Sissel R\xc3\xb8nbeck p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8g._NEWLINE_Kampen er ogs\xc3\xa5 blevet dokumenteret i bogform: Ulvedal, Terje; Kampen om Gaula"