b'\n_START_ARTICLE_\nZacharias Topelius\n_START_SECTION_\nAkademisk karriere\n_START_PARAGRAPH_\nHan blev student 1833, magister 1840, licentiat 1844, dr. phil 1847 og professor i historie i Helsingfors fra 1853 til 1878.\n_START_SECTION_\nPrivatliv\n_START_PARAGRAPH_\nTopelius fik en udm\xc3\xa6rket opdragelse, og han stiftede tidlig indg\xc3\xa5ende bekendtskab med den svenske og europ\xc3\xa6iske litteratur, som \xc3\xb8vede s\xc3\xa5 st\xc3\xa6rk indflydelse p\xc3\xa5 hans udvikling, at han optr\xc3\xa5dte som digter, f\xc3\xb8r han blev student. Kort efter at han var blevet magister, var han saa heldig at blive redakt\xc3\xb8r af Helsingfors tidningar, og da hans \xc3\xb8konomiske k\xc3\xa5r s\xc3\xa5ledes bedredes, giftede han sig 1845. Aaret efter ansattes han som l\xc3\xa6rer og biblioteksassistent, og derved kom han i ber\xc3\xb8ring med almindelig menneskers liv. hvilket indvirkede paa hans litter\xc3\xa6re produktion.\n_START_SECTION_\nDen nationale v\xc3\xa6kkelse\n_START_PARAGRAPH_\nTopelius blev optaget af sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om Finlands nationale identitet og det finske follks fremtid. Da han udgav \xc2\xbbLjungblommor\xc2\xab\xc2\xa0(1845), stod han derfor over for et vendepunkt i sit liv, hvilket ogs\xc3\xa5 viser sig derved, at han senere udelod st\xc3\xb8rstedelen af denne digtsamling i de senere samlede udgaver af sin digtning._NEWLINE_Det nationale element viser sig s\xc3\xa6rlig i hans egenskab af avisredakt\xc3\xb8r. Topelius satte skel i den finske journalistiks historie ved sine \xc2\xbbLeopoldinerbreve\xc2\xab, hvor alle tidens br\xc3\xa6ndende sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l behandles. Med fork\xc3\xa6rlighed dv\xc3\xa6ler han ved arbejdersp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l, Sp\xc3\xb8rgsmaal om for\xc3\xa6dlende folkeforn\xc3\xb8jelse osv., men samtidig f\xc3\xb8lges den finsk-nationale sag med interesse, hvorom bl.a. hans opraab \xc2\xbbTill Finlands m\xc3\xb6drar\xc2\xab\xc2\xa0om at l\xc3\xa6re b\xc3\xb8rnene at elske deres land og sprog vidner. Endelig giver han oversigter over udlandets historie, og gennem artiklerne om Europas kulturbev\xc3\xa6gelser g\xc3\xa5r en kraftig opfordring til hans landsm\xc3\xa6nd om at tilegne sig det mest v\xc3\xa6rdifulde fra den europ\xc3\xa6iske kultur. Efter revolutionerne i 1848 bliver det en stadig fordring i retning af selvovervindelse til fordel for det finske folk, som_NEWLINE_gennemtr\xc3\xa6nger b\xc3\xa5de hans journalistiske produktion og hans digtning._NEWLINE_\xc2\xbbV\xc3\xa5ren 1848\xc2\xab, \xc2\xbbFinlands namn\xc2\xab, \xc2\xbbStudentvisa\xc2\xab\xc2\xa0(1852) og \xc2\xbbI m\xc3\xb6rka tider\xc2\xab\xc2\xa0betegner Topelius_NEWLINE_opfattelse af individets ringhed i forhold til den id\xc3\xa9, som skal befordres, og det er samme_NEWLINE_anskuelse, som fremtr\xc3\xa6der i de historiske noveller, \xc2\xbbGamla baron p\xc3\xa5 Rautakyl\xc3\xa4\xc2\xab\xc2\xa0(1845),_NEWLINE_\xc2\xbbHertiginnan af Finland\xc2\xab\xc2\xa0(1850). I 1851 p\xc3\xa5begynder han udgivelsen af_NEWLINE_romancyklusen \xc2\xbbF\xc3\xa4ltsk\xc3\xa4rns ber\xc3\xa4ttelser\xc2\xab, der omfatter seks bind (1853\xe2\x80\x9467) og indeholder et_NEWLINE_finsk-svensk romantisk-historisk billedgalleri fra Gustaf 2. Adolf til Gustaf IIIs Dage. Hans fork\xc3\xa6rlighed for det mystiske fremtr\xc3\xa6der her i blandingen af sp\xc3\xa6ndende eventyr, brogede scenerier, som er forenet under hans optimisme, sandhedsk\xc3\xa6rlighed og idealistiske retf\xc3\xa6rdighedstrang. Han har her s\xc3\xa6rlig valgt ungdommen og folket til genstand for sine_NEWLINE_skildringer, og denne f\xc3\xb8lelse for det enkle og naturlige har gjort Topelius s\xc3\xa6rlig egnet til at v\xc3\xa6re fort\xc3\xa6ller for b\xc3\xb8rn. Han begyndte sin b\xc3\xb8rnebogsproduktion med 4 samlinger af \xc2\xbbSagor\xc2\xab_NEWLINE_(1847, 1848, 1849, 1852), i hvilke han giver en klar og enkel fremstilling af de ledende ideer,_NEWLINE_som har sat hans stemningsliv i svingninger.\n_START_SECTION_\nDramatiker\n_START_PARAGRAPH_\nTopelius bev\xc3\xa6gede sig ind p\xc3\xa5 et nyt litter\xc3\xa6rt omraade, da han i 1850\xe2\x80\x99erne begyndte at_NEWLINE_dramatisere sin novelle \xc2\xbbGamla baron\xc2\xab\xc2\xa0og derefter skrev enkelte skuespil, librettoer og_NEWLINE_proverber.\n_START_SECTION_\nSamfundsdebat\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nHan deltog i tidens storpolitiske debat under Krimkrigen mellem_NEWLINE_Vestmagterne og Rusland. I Digtet \xc2\xbbDen f\xc3\xb6rsta blodsdroppen\xc2\xab\xc2\xa0(1854) og flere artikler samt i_NEWLINE_\xc2\xbbSylvias visor\xc2\xab\xc2\xa0udtaler han sig tydeligt og skarpt om Finlands Stilling til_NEWLINE_Rusland under Krimkrigen, og i den tredje samling af \xc2\xbbLjungblommor\xc2\xab\xc2\xa0(1854) findes tillige digte,_NEWLINE_hvori han udtaler sig forh\xc3\xa5bningsfuldt, en tone, som ansl\xc3\xa5s endnu kraftigere i digtene_NEWLINE_\xc2\xbbIslossningen i Ule\xc3\xa5 elf\xc2\xab, \xc2\xbbSaima kanal\xc2\xab\xc2\xa0og i flere digte fra 1856. Topelius h\xc3\xa5b blev imidlertid_NEWLINE_besk\xc3\xa6mmet, det var kun under anvendelsen af den alleryderste forsigtighed, at han beholdt_NEWLINE_sit professorat og kunne udgive sit dagblad.\n_START_SECTION_\nReligi\xc3\xb8sitet og b\xc3\xb8rneopdragelse\n_START_PARAGRAPH_\nDa han endelig 1860 s\xc3\xa5 sig n\xc3\xb8dsaget til at opgive sin avis, kunne han se tilbage p\xc3\xa5 en_NEWLINE_meget betydelig virksomhed baade som redakt\xc3\xb8r og forfatter, og hans arbejdsevne toges_NEWLINE_meget st\xc3\xa6rkt i brug ved universitetet og ved forskellige andre hverv. Men han fandt dog_NEWLINE_tid til fortsat digtning og til udarbejdelse af indl\xc3\xa6g om dagens vigtigste problemer. Han_NEWLINE_hilser med gl\xc3\xa6de enkelte kulturelle fremskridt, men efterh\xc3\xa5nden fremtr\xc3\xa6der et_NEWLINE_religi\xc3\xb8st element meget st\xc3\xa6rkt, hvilket s\xc3\xa6rlig kom til sin ret under hans virksomhed som_NEWLINE_medlem af salmebogskommissionen og under hans udarbejdelse af \xc2\xbbEvangelium f\xc3\xb6r barnen\xc2\xab\xc2\xa0(1893),_NEWLINE_en udl\xc3\xa6gning af kirke\xc3\xa5rets Evangelier. Men tillige gjorde hans religi\xc3\xb8sitet sig g\xc3\xa6ldende i_NEWLINE_hans senere omarbejdelser af \xc3\xa6ldre Ting. Det kunne ikke undg\xc3\xa5s, at hans udtalelser ofte_NEWLINE_st\xc3\xb8dte an mod opinionen; men efterh\xc3\xa5nden blev det dog anerkendt af et flertal at han i hovedsagen havde retten p\xc3\xa5 sin side i den store sprogstrid mellem svensk og finsk_NEWLINE_og striden om b\xc3\xb8rneopdragelse._NEWLINE_Hans 70- og 80-\xc3\xa5rsf\xc3\xb8dselsdage blev nationale festdage, hvorom et stort antal_NEWLINE_festpublikationer b\xc3\xa6rer Vidne. Han stod da for den almindelige bevidsthed som den sidste_NEWLINE_repr\xc3\xa6sentant for den finske litter\xc3\xa6re storhedstid, og man f\xc3\xb8lte, s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge han levede, at hans_NEWLINE_navn var et v\xc3\xa6rn mod de tunge tider, som br\xc3\xb8d frem. Men kort efter den sidste festdag_NEWLINE_sygnede han hen og d\xc3\xb8de knap to m\xc3\xa5neder efter.\n_START_SECTION_\nVurdering\n_START_PARAGRAPH_\nTopelius tilh\xc3\xb8rte romantikken helt og holdent. F\xc3\xa6drelandsk\xc3\xa6rligheden er det centrum, om_NEWLINE_hvilket st\xc3\xa6rke etiske og religi\xc3\xb8se f\xc3\xb8lelser slynger sig. Sammensatte f\xc3\xb8lelser er ham fremmede;_NEWLINE_hvor han mest er sig selv, fornemmer l\xc3\xa6seren et friskt pust af lune og ungdomsfriskhed og_NEWLINE_en varm naturgl\xc3\xa6de. Derfor blev han digter for b\xc3\xb8rn og usammensatte naturer.'