b'\n_START_ARTICLE_\nHorik 1.\n_START_SECTION_\nFamilieforhold\n_START_PARAGRAPH_\nHorik 1. var s\xc3\xb8n af Godfred, f\xc3\xa6tter til Hemming (og Hemmings br\xc3\xb8dre Hankwin og Angantyr) og bror til sine fire unavngivne medkonger. Han var muligvis ogs\xc3\xa5 efterkommer af den danske kong Angantyr, der regerede i starten af 700-tallet, da Hemmings bror b\xc3\xa6rer det samme navn.\n_START_SECTION_\nBorgerkrigen\n_START_PARAGRAPH_\nEfter at faderen Godfred var blevet snigmyrdet i 810, blev Godfreds nev\xc3\xb8 Hemming valgt til dansk konge og skyndte sig at slutte fred med frankerne, som Godfred havde f\xc3\xb8rt krig mod._NEWLINE_Da Hemming imidlertid d\xc3\xb8de kun to \xc3\xa5r efter (812), udbr\xc3\xb8d der borgerkrig mellem Horiks f\xc3\xa6tter Sigfred og Anulo (der var nev\xc3\xb8 af (eller sl\xc3\xa6gtning til) en tidligere konge ved navn Harald). Horik og hans fire br\xc3\xb8dre valgte at flygte til Sverige. I Danmark m\xc3\xb8dtes Sigfred og Anulo i et slag, hvor de begge faldt, men Anulos h\xc3\xa6r havde vundet slaget og valgte hans br\xc3\xb8dre Harald Klak og Reginfred som konger. I slaget skulle der v\xc3\xa6re faldet 930 mand._NEWLINE_I 813 rejste Harald og Reginfred til Vestfold, den yderste del af deres rige, fordi folket d\xc3\xa9r havde indledt et opr\xc3\xb8r. De fem Godfreds\xc3\xb8nner vendte hjem fra Sverige og jog Harald og Reginfred ud af landet ved deres hjemkomst. Horik bliver konge._NEWLINE_Harald og Reginfred tr\xc3\xa6ngte dog allerede \xc3\xa5ret efter (814) ind i landet og udfordrede Horik og hans fire br\xc3\xb8dre. Under de voldsomme kampe mellem dem d\xc3\xb8de Reginfred og Horiks \xc3\xa6ldste bror, men Horik og hans andre br\xc3\xb8dre vandt kampen og jog Harald Klak ud af landet. Derefter styrede Horik og hans tre br\xc3\xb8dre landet, men Harald Klak s\xc3\xa5 stadig en mulighed for at genvinde tronen ved at drage til den frankiske kejser Ludvig den Fromme for at bede om hj\xc3\xa6lp.\n_START_SECTION_\nHarald Klak som medkonge\n_START_PARAGRAPH_\nI 815 lovede Kejser Ludvig Harald at s\xc3\xa6tte ham p\xc3\xa5 den danske trone. Harald drog med sin h\xc3\xa6r ind i landet, men Horik og hans br\xc3\xb8dre var forberedte. De havde samlet en fl\xc3\xa5de og var tr\xc3\xa6ngt tilbage til en \xc3\xb8 (sikkert Fyn). Den frankiske h\xc3\xa6r turde ikke angribe kongerne, n\xc3\xa5r hele deres fl\xc3\xa5de beskyttede dem; s\xc3\xa5 Harald Klak og hans h\xc3\xa6r rejste tilbage til Frankerriget uden at have opn\xc3\xa5et den \xc3\xb8nskede erobring. Kejseren fors\xc3\xb8gte ikke senere et erobringstogt.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste gang\n_START_PARAGRAPH_\nI 819 fik Harald Klak (med Kejser Ludvigs hj\xc3\xa6lp) Horik og en af hans br\xc3\xb8dre til at st\xc3\xb8tte ham og lade ham blive medkonge. Horik, hans bror og Harald sluttede sig sammen om at jage to af Horiks andre br\xc3\xb8dre ud af landet._NEWLINE_Ordningen med Harald som medkonge fungerede \xc3\xa5benbart udm\xc3\xa6rket, for i det efterf\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r st\xc3\xa5r der intet om danerne i de frankiske annaler. Men i 821 ops\xc3\xb8gte den abodritiske knjaz Ceadragus Godfreds s\xc3\xb8nner (om det var de regerende eller landflygtige meddeles ikke). I 822 sender Horik og Harald Klak gesandter til Ludvig I i Aachen._NEWLINE_Men allerede i 823 truede Horik og hans bror med at fordrive Harald af ukendte \xc3\xa5rsager. Dette medf\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 kampe mellem daner og frankere, indtil der blev sluttet fred i Aachen i 825.\n_START_SECTION_\nAnden gang\n_START_PARAGRAPH_\nI 826 vendte Harald igen tilbage til Danmark med munken Ansgar, som var sendt af kejser Ludvig for at udbrede kristendommen i Danmark. Harald udr\xc3\xa5bte sig atter som konge sammen med Horik og hans bror. Allerede \xc3\xa9t \xc3\xa5r efter blev han dog for igen jaget ud af landet. Samme \xc3\xa5r bliver Horik for f\xc3\xb8rste gang n\xc3\xa6vnt i annalerne i forbindelse med et m\xc3\xb8de hos kejseren (hvor Horik dog ikke m\xc3\xb8der op). Horiks bror m\xc3\xa5 senere have v\xc3\xa6ret d\xc3\xb8d eller have forladt landet, for i 848 n\xc3\xa6vnes Horik som enekonge i Ansgars Levned._NEWLINE_\xc3\x85ret efter (828) dukkede Harald igen op ved Ejderen sammen med nogle saksere og fors\xc3\xb8gte med vold at tvinge Godfreds\xc3\xb8nnerne til overgivelse ved at br\xc3\xa6nde adskillige landsbyer af. Godfreds\xc3\xb8nner gjorde dog udfald mod Haralds lejr, og dr\xc3\xa6bte adskillige saksere. De sendte derefter et sendebud til kejser Ludvig, der fortalte, at "de havde gjort det n\xc3\xb8dtvungent og mod deres vilje".\n_START_SECTION_\nForhold til kristendommen\n_START_PARAGRAPH_\nI 827 jog Horik 1. mission\xc3\xa6rene Ansgar og Aubert ud af Danmark sammen med kong Harald Klak, og Ansgar besluttede sig derfor i 829 for at missionere i Sverige. Men efter at have overtaget \xc3\xa6rkebispes\xc3\xa6det i Bremen i 848, genoptog Ansgar missionen i Danmark og tog j\xc3\xa6vnligt p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8g hos Horik (m\xc3\xa5ske for at overtale ham til omvendelse) og blev snart en af Horiks bedste r\xc3\xa5dgivere. Horik satte stor pris p\xc3\xa5 Ansgars hj\xc3\xa6lp, og gav ham, som tak for gode politiske r\xc3\xa5d, lov til at bygge en kirke i Hedeby (den f\xc3\xb8rste i Danmark) og l\xc3\xa6re folk om den nye tro. Det vides ikke om Horik lod sig omvende, men det virker ikke sandsynligt; hvis han havde omvendt sig, havde det uden tvivl st\xc3\xa5et i Ansgars levned.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d\n_START_PARAGRAPH_\nI 850 var at der begyndt at opst\xc3\xa5 uroligheder i Danmark. To af Horiks nev\xc3\xb8er havde nemlig tvunget ham til at dele magten med dem._NEWLINE_I 854 kom en anden af Horiks nev\xc3\xb8er, Guthorm, til Danmark og forlangte at Horik skulle overgive magten til ham. Horik n\xc3\xa6gtede, og det f\xc3\xb8rte til et stort slag, hvor b\xc3\xa5de Horik, Guthorm og n\xc3\xa6sten alle andre af kongehusets medlemmer omkom._NEWLINE_Tilbage af kongehuset var der kun en dreng, der blev kaldt Horik 2. eller Horik Barn, eller Erik den yngre, som blev konge efter Horik.\n_START_SECTION_\nEfterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nEftertiden n\xc3\xa6vner n\xc3\xa6sten ingenting om Horik 1., selvom han er den mest veldokumenteret konge i forhistorisk tid. I Saxo Grammaticus\' Danmarkskr\xc3\xb8nike n\xc3\xa6vnes han kun i et enkelt afsnit under navnet Erik. I de fleste historier er hans plads i konger\xc3\xa6kken optaget af Regnar Lodbrog, som levede p\xc3\xa5 samme tidspunkt.'