b'\n_START_ARTICLE_\nFinnmark\n_START_PARAGRAPH_\nFinnmark (nordsamisk: Finnm\xc3\xa1rku, kvensk: Ruija) er Norges nordligste fylke og det arealm\xc3\xa6ssigt st\xc3\xb8rste, men samtidig det mindste m\xc3\xa5lt p\xc3\xa5 indbyggertal. Der boede i 2002 73.732 mennesker i Finnmark, svarede til 1,6\xc2\xa0% af Norges befolkning. Finnmark har et areal p\xc3\xa5 48.637 kvadratkilometer, hvilket er lidt st\xc3\xb8rre end Danmark. Navnets betydning er i f\xc3\xb8rsteleddet finner i betydningen samer og efterleddet mark i betydningen skov. Administrationen er beliggende i Vads\xc3\xb8. Nordm\xc3\xa6nd har boet fast i Finnmark siden 1200-tallet og udg\xc3\xb8r i dag flertallet af befolkningen._NEWLINE_Finnmark blev eget hovedlen (Vard\xc3\xb8hus len) i 1576 og amt (Vard\xc3\xb8hus amt) i 1660, underlagt Trondhjems stiftamt. I 1787 blev Senjen og Troms\xc3\xb8 fogderi overf\xc3\xb8rt fra Nordlandenes amt til Vard\xc3\xb8hus amt, som da fik navnet Finmarkens Amt. I 1866 blev Senjen og Troms\xc3\xb8 fogderi skilt ud igen som et eget amt (Troms\xc3\xb8 Amt). Det resterende Finnmarkens amt fik da samme udstr\xc3\xa6kning som det tidligere Vard\xc3\xb8hus Amt og \xc3\xa6ndrede navn til Finnmark fylke i 1919 ._NEWLINE_Finnmarksvidda d\xc3\xa6kker 36\xc2\xa0% af fylkets areal. Tidligere var st\xc3\xb8rstedelen (op mod 95\xc2\xa0%) af arealet i Finnmark ejet af staten (ved Statskog SF). Den 1. juli 2006 blev ejendomsretten til jorden overf\xc3\xb8rt til Finnmarkseiendommen. Sametinget ligger i Karasjok.\n_START_SECTION_\nPlan om sammenl\xc3\xa6gning med andet fylke\n_START_PARAGRAPH_\nSom en del af Regionreformen i Norge vedtog Stortinget 8. juni 2017, at Finnmark og Troms skal l\xc3\xa6gges sammen til et fylke fra 1. januar 2020  under navnet Troms og Finnmark. Ved en folkeafstemning har befolkningen i Finnmark og de lokalvalgte sagt nej til sammenl\xc3\xa6gning. Situationen er fastl\xc3\xa5st, skrev medierne i august 2018.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDe f\xc3\xb8rste mennesker n\xc3\xa5ede Finnmark for m\xc3\xa5ske 10.000-12.000 \xc3\xa5r siden._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste indvandringsb\xc3\xb8lge til Norges kyst var mennesker, der havde boet i nutidens Spanien og Portugal. Siden fulgte en indvandringsb\xc3\xb8lge fra Sortehavet eller Ukraine. "...trolig kom det en senere innvandring fra \xc3\xb8st \xe2\x80\x93 mest sannsynlig fra Sibir. Disse blandet seg med de gruppene som allerede bodde i Skandinavia og gav opphav til det vi i dag kjenner som samer," siger genetiker Torsten G\xc3\xbcnther._NEWLINE_Komsakulturen, den \xc3\xa6ldste kendte kultur i Finnmark, er opkaldt efter de f\xc3\xb8rste fund gjort ved Komsafjeldet i Alta. I omr\xc3\xa5det mellem Tana og Varangerbotn findes det store fangstanl\xc3\xa6g for vildren, hvor flere grupper af fangstfolk menes at have samarbejdet om at drive jagt p\xc3\xa5 den v\xc3\xa6rdifulde vildren._NEWLINE_Dem samiske kultur har lange traditioner i Finnmark. Fra folkevandringstiden stod samerne i handelskontakt med norr\xc3\xb8ne bos\xc3\xa6ttere langs kysten af Nordland og Troms. Ottar fra H\xc3\xa5logaland beretter, at han p\xc3\xa5lagde samerne at betale skat. I Egils saga berettes det om Torolv Kveldulvsson, som var h\xc3\xb8vding i H\xc3\xa5logaland p\xc3\xa5 Harald H\xc3\xa5rfagres tid, og kr\xc3\xa6vede sameskatter ind. Torolv m\xc3\xb8dte kvener p\xc3\xa5 sin rejse \xc3\xb8st over, og Finnmark beskrives s\xc3\xa5ledes: "Finnmarken er enorm. Vest for ligger havet, og derfra sk\xc3\xa6rer brede fjorde sig ind, liges\xc3\xa5 norden for og hele vejen \xc3\xb8st over. L\xc3\xa6ngere syd p\xc3\xa5 ligger Norge. Finnmarken favner n\xc3\xa6sten hele det \xc3\xb8vre land, like langt syd over som H\xc3\xa5logaland langs kysten. \xc3\x98st for Namdalen ligger J\xc3\xa4mtland, s\xc3\xa5 H\xc3\xa4lsingland og s\xc3\xa5 Kvenland, s\xc3\xa5 Karelen. Finnmarken ligger oven for alle disse lande, og der er store fjeldbygder der oppe, nogen i dale og nogen ved vand." Finnmark blev alts\xc3\xa5 if\xc3\xb8lge denne beskrivelse opfattet som hele Skandinavien nord for Tr\xc3\xb8ndelag og J\xc3\xa4mtland med undtagelse af de dele af vestkysten, som faldt under betegnelsen H\xc3\xa5logaland.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nDet \xc3\xa6ldste vidnesbyrd om norske kongers interesse for Finnmark skriver sig fra Gulatingsloven, hvor det omkring \xc3\xa5r 1200 fastsl\xc3\xa5s, at h\xc3\xa5l\xc3\xb8erne skal stille og udruste 13 tyves\xc3\xa6ders skibe og et tredives\xc3\xa6ders, "thi de har vakthold \xc3\xb8ster". Dette m\xc3\xa5 tolkes som vagthold mod bjarmere eller karelere._NEWLINE_Norsk bos\xc3\xa6ttelse i Finnmark fandt f\xc3\xb8rst sted efter, at H\xc3\xa5kon 5. lod bygge Vard\xc3\xb8hus f\xc3\xa6stning samtidig, som kirken i Vard\xc3\xb8 blev indviet af biskop J\xc3\xb8rund i 1307. Novgorod-traktaten, som blev indg\xc3\xa5et den 3. juni 1326 i Novgorod, markerede afslutningen p\xc3\xa5 \xc3\xa5rtiers norsk-novgoriske tvister om gr\xc3\xa6nsen i Finnmark. P\xc3\xa5 grund af handelen med t\xc3\xb8rfisk til Mellemeuropa etablerede de norske fiskere sig langs Finnmarkskysten i sm\xc3\xa5, t\xc3\xa6tte samfund (fiskev\xc3\xa6r). I 1400-tallet oplevede fiskerne gode tider, mens lavere fiskepriser gjorde livet vanskeligere i 1500- og 1600-tallet.\n_START_SECTION_\nDanmark-Norge\n_START_PARAGRAPH_\nAf de danske konger viste kun Christian 4. virkelig interesse for denne del af riget. Han sejlede i 1599 med en fl\xc3\xa5de p\xc3\xa5 otte skibe til Vard\xc3\xb8hus og Murmansk og fors\xc3\xb8gte i resten af sin regeringstid at f\xc3\xa5 fastlagt sikre gr\xc3\xa6nser i \xc3\xb8st mod Rusland og Sverige._NEWLINE_Efter forslag fra lensherre Preben von Ahnen blev b\xc3\xa5dpost mellem Trondheim og Vard\xc3\xb8 opprettet i 1663, 10 \xc3\xa5r efter at regelm\xc3\xa6ssig postgang var iverksat i resten af Norge. Denne udgjorde verdens l\xc3\xa6ngste og mest slidsomme, regelm\xc3\xa6ssige postrute, en str\xc3\xa6kning p\xc3\xa5 omkring 1.500\xc2\xa0kilometer hver vej. Kun i roligt vejr kunne b\xc3\xa5dene sejle direkte, mens de i d\xc3\xa5rligt vejr m\xc3\xa5tte sejle langs kysten, og da var ruten v\xc3\xa6sentligt l\xc3\xa6ngere. Senere blev der udstedt en ny kongelig forordning om postruten. Fra Bod\xc3\xb8 skulle postbud fragte posten nordover. Postbudene skulle vel at m\xc3\xa6rke selv holde sig med b\xc3\xa5de og udstyr, mens almuen s\xc3\xb8rgede for deres underhold, s\xc3\xa5ledes at den danske konge ingen udgift fik. Denne ordning p\xc3\xa5f\xc3\xb8rte lokalbefolkningen s\xc3\xa5 omfattende omkostninger \xe2\x80\x93 i d\xc3\xa5rlig vejr kunne postbudene forblive p\xc3\xa5 en g\xc3\xa5rd i dagevis \xe2\x80\x93 at stiftamtmannen i Trondheim allerede i 1665 ansatte postb\xc3\xb8nder p\xc3\xa5 omtrent samme vilk\xc3\xa5r som ellers i landet._NEWLINE_I 1700-tallet styrkede det den samiske kultur, fordi samerne ikke var afh\xc3\xa6ngige af mel og andre varer fra Bergen. Finnmarksmonopolet, da landsdelen var bortforpagtet til bergenske k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd for 200 riksdaler i \xc3\xa5ret, bestod i over 100 \xc3\xa5r og blev ikke oph\xc3\xa6vet f\xc3\xb8r end i 1787. I denne periode blev Finnmark udplyndret og affolket, indbyggerne kom i bundl\xc3\xb8s g\xc3\xa6ld til monopolindehaverne. Selv umyndige b\xc3\xb8rn h\xc3\xa6ftede for deres for\xc3\xa6ldres g\xc3\xa6ld. Som f\xc3\xb8lge af monopolet var der ingen amtmand og n\xc3\xa6ppe nogen postgang heller.\n_START_SECTION_\n1800-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDen norske kolonisering tog til op gennem 1800-tallet. Dels som f\xc3\xb8lge af st\xc3\xb8rre \xc3\xb8konomisk aktivitet, del p\xc3\xa5 grund af en udtalt fornorskningspolitik fra myndighedernes side. Fra 1700-tallet fik Finnmark ogs\xc3\xa5 et finsk befolkningselement. De f\xc3\xb8rste finner kom til Alta omkring 1740, mens den store indvandring skete under hungersn\xc3\xb8den i Finland i 1860\'erne._NEWLINE_Fra middelalderen og frem tiltog b\xc3\xa5de Norge, Sverige og Rusland sig ret til at beskatte samerne og svenske og russiske skatteopkr\xc3\xa6vere bev\xc3\xa6gede sig helt ud til s\xc3\xb8samebygderne p\xc3\xa5 yderkysten. Gr\xc3\xa6nserne mod Sverige blev fastlagt i 1753, da Kautokeino og Karasjok blev norsk, og mod Rusland i 1826, da S\xc3\xb8r-Varanger blev norsk. F\xc3\xb8r dette havde omr\xc3\xa5det v\xc3\xa6ret et f\xc3\xa6lles norsk-russisk omr\xc3\xa5de med gr\xc3\xa6nse i Bug\xc3\xb8yfjord. I 1789 fik Hammerfest og Vard\xc3\xb8 k\xc3\xb8bstadsrettigheder. Den \xc3\xb8konomiske udvikling i 1800-tallet var meget st\xc3\xa6rk. Et vigtigt bidrag kom fra de jernmalmminer, som \xc3\xa5bnede i Kirkenes i 1902._NEWLINE_I 1800-tallet l\xc3\xa5 Finnmark fortsat ret afsides. Da P.W. Deinboll blev udn\xc3\xa6vnt til sogneprest i Vads\xc3\xb8, forlod han med kone og tre sm\xc3\xa5 b\xc3\xb8rn Oslo (Kristiania) i august 1815. Vel ankommet til Bergen m\xc3\xa5tte de vente der i to m\xc3\xa5neder, inden de fik skibslejlighed videre. De fortsatte rejsen med en nordlandsjekt, men m\xc3\xa5tte s\xc3\xb8ge n\xc3\xb8dhavn p\xc3\xa5 Folda den 13. december og overvintrede p\xc3\xa5 N\xc3\xa6r\xc3\xb8y til slutningen af april 1816. Herfra fik de skibslejlighed videre og ankom til Vads\xc3\xb8 efter 10 m\xc3\xa5neders rejse.\n_START_SECTION_\nMellemkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nFra omkring \xc3\xa5r 1900 forst\xc3\xa6rkedes myndighedernes fornorskningspolitik: Samisk og finsk sprog blev udelukket fra skole, kirke og offentlig forvaltning. Mange steder fik nye, norske navne. St\xc3\xa6rkest var presset i 1930\'erne. Fornorsking af samer var en politik fra den norske stats side, der havde som m\xc3\xa5l at udrydde samisk sprog og kultur. Motivet var i 1800- og 1900-tallet at g\xc3\xb8re Finnmark \'norsk\'.\n_START_SECTION_\n2. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\n2. verdenskrig ramte Finnmark h\xc3\xa5rdt, da Kirkenes og havnefaciliteterne var en del af det tyske opmarchomr\xc3\xa5de for nordfronten. Byen blev derfor bombet over 300 gange af sovjetiske fly. Vard\xc3\xb8 og Vads\xc3\xb8 blev ogs\xc3\xa5 ramt, ligesom civile skibe blev udsat for angreb. I oktober 1944 br\xc3\xb8d Den r\xc3\xb8de h\xc3\xa6r gennem de tyske stillinger i Litsadalen omtrent halvvejs mellem Kirkenes og Murmansk. Den 18. oktober stod de ved den norske gr\xc3\xa6nse. Den 25. oktober rykkede Den r\xc3\xb8de h\xc3\xa6r ind i Kirkenes og n\xc3\xa5ede Tana den 28. oktober. Tyskerne iv\xc3\xa6rksatte Operation Nordlicht, som indebar tilbagetr\xc3\xa6kning af okkupationsstyrkerne og \xc3\xb8del\xc3\xa6ggelse af al infrastruktur og andet, som kunne v\xc3\xa6re til nytte for Den r\xc3\xb8de h\xc3\xa6r, den s\xc3\xa5kaldte br\xc3\xa6ndte jords taktik. S\xc3\xa5 langt vest p\xc3\xa5 som til Lyngen i Troms br\xc3\xa6ndte de tyske soldater de fleste huse og andre bygninger ned til grunden. Civilbefolkningen p\xc3\xa5 n\xc3\xa6r 60.000 blev tvangsevakueret sydp\xc3\xa5. Den r\xc3\xb8de h\xc3\xa6r trak sig ud af \xc3\x98st-Finnmark i september 1945._NEWLINE_Kort efter krigen igangsatte Stortinget et omfattende genopbygningsprogram af Finnmark._NEWLINE_Forsvaret har i efterkrigstiden opretholdt et st\xc3\xa6rkt n\xc3\xa6rv\xc3\xa6r i fylket p\xc3\xa5 grund af gr\xc3\xa6nsen til Sovjetunionen/Rusland, og mange lokalsamfund har baseret sig p\xc3\xa5 indt\xc3\xa6gter fra det milit\xc3\xa6re n\xc3\xa6rv\xc3\xa6r.\n_START_SECTION_\nNyere tid\n_START_PARAGRAPH_\nI 2005 blev Finnmarksloven vedtaget af Stortinget. Loven giver samer og andre finnmarkinger rettigheder "til land og vann i Finnmark fylke", skriver Store norske leksikon. Loven skulle tilgodese det store antal samer i Finnmark og lod de omkring 96\xc2\xa0% af jorden i Finnmark, der tidligere var ejet af staten, overg\xc3\xa5 til Finnmarkseiendommen.\n_START_SECTION_\nGr\xc3\xa6nser\n_START_PARAGRAPH_\nFinnmark gr\xc3\xa6nser til Troms mod vest, til Lappland i Finland mod syd og til Murmansk oblast i Rusland mod \xc3\xb8st.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nTrods sin beliggenhed langt mod nord er Finnmark ikke s\xc3\xa5 koldt, som man skulle tro, hvilket skyldes Golfstr\xc3\xb8mmen. P\xc3\xa5 kysten er temperaturerne moderate om vinteren og forholdsvis lave om sommeren. Vard\xc3\xb8 l\xc3\xa6ngst i nord\xc3\xb8st ligger i den arktiske klimazone, og \xc3\xa5rets varmeste m\xc3\xa5ned har en gennemsnitstemperatur p\xc3\xa5 under 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. Indlandet har derimod langt st\xc3\xb8rre temperaturudsving med ret kolde vintre. Norges kulderekord blev m\xc3\xa5lt i Karasjok den 1. januar 1886, hvor termometeret viste -51,4\xc2\xa0\xc2\xb0C. Derimod er somrene milde, is\xc3\xa6r i indlandet og i \xc3\x98st-Finnmark, hvor temperaturerne af og til n\xc3\xa5r op over 30\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 grund af den nordlige beliggenhed kunne man tro, at Finnmark har en fattig flora, men det er ikke tilf\xc3\xa6ldet. Der kommer nemlig et \xc3\xb8stligt floraelement ind fra Rusland. En del af disse arter findes et stykke syd p\xc3\xa5 i Nordnorge, som sibirurt, sibirkoll og sibirgrasl\xc3\xb8k. Samtidig vokser nogle af disse plantearter kun i Finnmark, blandt andet nyserot, finnmarkssaltgras og masimjelt. De to sidstn\xc3\xa6vnte er til og med endemiske for fylket._NEWLINE_I Finnmark findes ogs\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke nordlig unicentriske fjeldplanter, repr\xc3\xa6senterede ved arter som kantlyng, fjellsolblom og lodnemyrklegg. Lignende krav til voksested har de arktiske arter, som kommer ind nordfra, men de er mere knyttede til kysten. Purpurkarse, som kun vokser i Nordkapp kommune i Norge, h\xc3\xb8rer til dette element._NEWLINE_Fylkesblomsten i Finnmark er multeb\xc3\xa6r. Det er frugten af multeb\xc3\xa6r, som skal bruges i afbildinger af fylkesblomsten. Denne art har traditionelt spillet en stor rolle i kosten for befolkningen i fylket.\n_START_SECTION_\nBefolkningsforhold\n_START_PARAGRAPH_\nEfter 1975 er folketallet i fylket faldet med omtrent 8\xc2\xa0% og er fortsat for nedadg\xc3\xa5ende. Antallet af unge voksne i aldersgruppen 25-34 \xc3\xa5r er faldet med omkring en tredjedel p\xc3\xa5 10 \xc3\xa5r. De mest folkerige kommuner har dog haft en vis befolkningsv\xc3\xa6kst, s\xc3\xa6rligt Alta. Statistik fra Statistisk sentralbyr\xc3\xa5 (SSB) viser, at 39\xc2\xa0% af den voksne befolkning i Finnmark i 2008 kun havde g\xc3\xa5et i grundskole, det laveste uddannelsesniveau i landet.\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\nFinnmark har i \xc3\xa5rhundreder v\xc3\xa6ret et flersproget omr\xc3\xa5de. Foruden norsk og samiske sprog tales det ogs\xc3\xa5 kvensk. Kvensk \xe2\x80\x93 eller finsk \xe2\x80\x93 tales af den finske minoritet i Nord-Varanger (Nesseby og Vads\xc3\xb8), Porsanger (B\xc3\xb8rselv og Lakselv), S\xc3\xb8r-Varanger (Bug\xc3\xb8ynes og Neiden) og enkelte andre steder. Mange stednavne p\xc3\xa5 samisk og kvensk er ligestillede med de norske stednavne (og officielt anerkendte af myndighederne)._NEWLINE_Forvaltningsomr\xc3\xa5det for samisk sprog omfatter de fem Finnmarks-kommuner Kautokeino, Karasjok, Nesseby, Tana og Porsanger samt \xc3\xa9n (K\xc3\xa5fjord) i Troms.\n_START_SECTION_\nBebyggelsesforhold\n_START_PARAGRAPH_\nAlta og Hammerfest ligger i den vestlige del af fylket og har henholdsvis 18.762 og 9.774 indbyggere. L\xc3\xa6ngst nord i fylket findes Norges nordligste by Honningsv\xc3\xa5g med 2.367 indbyggere. Mod \xc3\xb8st ligger S\xc3\xb8r-Varanger med 9.826 indbyggere. Norges \xc3\xb8stligste by er Vard\xc3\xb8 med 2.111 indbyggere. I fylkeshovedstaden Vads\xc3\xb8 bor 6.095 mennesker. Den t\xc3\xa6tbebyggede del af omr\xc3\xa5det omfattende s\xc3\xa5kaldte "tettsteder" med indbyggertal p\xc3\xa5 over 200 personer i Finnmark, under 40\xc2\xa0km\xc2\xb2 udg\xc3\xb8r blot otte promille af det samlede areal. P\xc3\xa5 dette areal bor 72\xc2\xa0% af fylkets befolkning. Befolkningen bor t\xc3\xa6ttest i kommunerne B\xc3\xa5tsfjord og Vard\xc3\xb8, hvor 99\xc2\xa0% var bosat i tettsted i 2005. Befolkningen bor mest spredt i Deatnu-Tana, hvor 81\xc2\xa0% boede uden for tettsted i 2005._NEWLINE_Finnmarksvidda i syd har to tettsteder: Kautokeino i vest, og Karasjok i \xc3\xb8st med henholdsvis 2.941 og 2.785 innbyggere (pr. 1. april 2010). Sidstn\xc3\xa6vnte er s\xc3\xa6de for Sametinget og NRK S\xc3\xa1mi Radio. Arealm\xc3\xa6ssigt er Kautokeino med sine 9.707\xc2\xa0km\xc2\xb2 Norges st\xc3\xb8rste kommune efterfulgt af Karasjok med 5.453\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Andre byomr\xc3\xa5der er Lakselv med 2.146 indbyggere, Tana bru med 565 indbyggere, B\xc3\xa5tsfjord med 2.058 indbyggere og Bj\xc3\xb8rnevatn med 2.419 indbyggere._NEWLINE_Finnmark har en samlet kystlinje p\xc3\xa5 6.844\xc2\xa0kilometer, medregnet 3.155\xc2\xa0kilometer kystlinje p\xc3\xa5 \xc3\xb8er. N\xc3\xa6sten 12.300 personer eller 16,6\xc2\xa0% af fylkets indbyggere var i \xc3\xa5r 2000 bosat i 100-metersb\xc3\xa6ltet langs kysten.\n_START_SECTION_\nAdministrative forhold\n_START_PARAGRAPH_\nFylkesordf\xc3\xb8rer er (i 2018) Ragnhild Vassvik.\n_START_SECTION_\nSamf\xc3\xa6rdsel\n_START_PARAGRAPH_\nI forhold til indbyggertallet har fylket et udbredt vejnet. Europavej 6 g\xc3\xa5r gennem hele fylket fra Langfjordbotn i vest til Kirkenes i \xc3\xb8st._NEWLINE_Ved udgangen af 2007 var registreret 80.961 k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer i Finnmark, heraf var 14.215 var snescootere/b\xc3\xa6ltemotorcykler. Dette betyder, at ca. 25% af alle snescootere/b\xc3\xa6ltemotorcykler i Norge er registrerede i Finnmark.\n_START_SECTION_\nSkibsruter\n_START_PARAGRAPH_\nHurtigruten har mange anl\xc3\xb8b langs kysten frem til Kirkenes.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa6ringsliv\n_START_PARAGRAPH_\nDet er l\xc3\xa6nge siden, at rendrift var fylkets vigtigste n\xc3\xa6ringsvej. Fiskeriet spiller fortsat en vigtig rolle, men ved udbygningen af Sn\xc3\xb8hvitfeltet ud for Hammerfest vil olieudvinding i fremtiden komme til at f\xc3\xa5 en st\xc3\xb8rre betydning. Man forventer store fund i Barentshavet, dersom der bliver givet tilladelse til boring. Alligevel er den tjenesteydende sektor i Finnmark som i alle andre fylker den vigtigste._NEWLINE_Turisme, st\xc3\xa5r for (i 2008) 8\xc2\xa0% av bruttoproduktet i fylket. Nordkapp er m\xc3\xa5let for de fleste turister, som bes\xc3\xb8ger Finnmark. Nordkapp er blevet lettere at bes\xc3\xb8ge efter \xc3\xa5bningen af en ny tunnel til Honningsv\xc3\xa5g.\n_START_SECTION_\nKultur og demonym\n_START_PARAGRAPH_\nKulturelt pr\xc3\xa6ges Finnmark i dag st\xc3\xa6rkt af det samiske. P\xc3\xa5skefestivalerne  (musik- og filmfestival) i Kautokeino og Karasjok er blandt de store tr\xc3\xa6kplastre til Finnmark. Vard\xc3\xb8 kommune kan fremvise flere kulturskatte i fuglev\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 Horn\xc3\xb8ya og "Lille-Moskva" (Kiberg)._NEWLINE_Finnmarking er demonymet relateret til Finnmark.'