b'\n_START_ARTICLE_\nFlensborg\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nFlensborg blev, som mange andre k\xc3\xb8bst\xc3\xa6der ved Jyllands \xc3\xb8stkyst, grundlagt i 1100-tallet. Her ved Flensborg Fjord krydsede den historiske H\xc3\xa6rvej handelsvejen mellem Angel og Nordfrisland (Angelboveje). Det var et ideelt sted at stifte en handelsby. Sm\xc3\xa5 bebyggelser ved fjorden voksede nu sammen til en handelsplads. Byen opstod p\xc3\xa5 gr\xc3\xa6nsen mellem Vis Herred og Husby Herred og ved siden af den dav\xc3\xa6rende handelsmetropol Slesvig. I 1240 udstedte den danske konge et v\xc3\xa6rgebrev for byens Knudsgilde. I 1284 fik Flensborg k\xc3\xb8bstadsrettigheder. P\xc3\xa5 samme tid blev Mariekirken ved N\xc3\xb8rretorv (Nordermarkt) opf\xc3\xb8rt._NEWLINE_Hundrede \xc3\xa5r senere byggedes Sankt Nikolaj Kirken ved S\xc3\xb8ndertorv (S\xc3\xbcdermarkt). Imellem de to centre l\xc3\xa5 byens tingplads. Omkring 1345 byggede flensborgerne en bymur. I forbindelse med opf\xc3\xb8relsen af Flensborg bybef\xc3\xa6stning oprettedes ogs\xc3\xa5 en del byporte som R\xc3\xb8de Port og Friserport. I 1400-tallet opf\xc3\xb8rte Margrete 1. slottet Duborg. Hun d\xc3\xb8de senere af pest p\xc3\xa5 et skib i Flensborg Havn.\n_START_SECTION_\nTidlig moderne tid\n_START_PARAGRAPH_\nDen f\xc3\xb8rste velstandsperiode havde Flensborg mellem 1450 og 1600, da byen var centrum for en omfattende \xc3\xb8sters\xc3\xb8handel. Med sine 5.000 indbyggere og en handelsfl\xc3\xa5de p\xc3\xa5 200 skibe var byen den st\xc3\xb8rste handelsby under den danske krone. B\xc3\xa5de Skrangerne ved N\xc3\xb8rretorv, N\xc3\xb8rreport og Kompagniport, hvor skipperlauget havde til huse, stammer fra denne tid. Under Tredive\xc3\xa5rskrigen besatte tyske og svenske tropper Flensborg. Mange flensborgere flygtede fra krigen og pesten. I begyndelsen af 1700-tallet fulgte Den Store Nordiske Krig. Byens handelsfl\xc3\xa5de var nu reduceret til blot ni skibe._NEWLINE_Den anden velstandsperiode var mellem 1775 og 1806, hvor byens skibe sejlede med r\xc3\xb8rsukker, tobak og rom fra Vestindien. Fra denne periode stammer flere nyklassicistiske borgerhuse og k\xc3\xb8bmandsg\xc3\xa5rde i k\xc3\xb8bstaden. I rommens blomstringstid fandtes der i Flensborg flere end 20 romhuse. I 1796 blev et forbud mod at bygge uden for byens gr\xc3\xa6nser oph\xc3\xa6vet. Under Napoleonskrigene blev den gamle kirkeg\xc3\xa5rd for alle byens sogne oprettet. Det var den f\xc3\xb8rste kommunale kirkeg\xc3\xa5rd i S\xc3\xb8nderjylland. I 1854 blev byens f\xc3\xb8rste gasv\xc3\xa6rk i Nystaden oprettet, hvormed Flensborg fik en central gadebelysning. _NEWLINE_Befolkningsudvikling: i 1803 13.109 indbyggere, i 1835 12.438, i 1840 12.561, i 1845 14.932, i 1855 18.872 og i 1860 19.682 indbyggere._NEWLINE_I 1879 fik byen den centrale vandforsyning og i 1897 kom byens f\xc3\xb8rste el-v\xc3\xa6rk til._NEWLINE_Efter krigen i 1864 tilh\xc3\xb8rte byen Tyskland. Det afskar Flensborg fra det danske marked. Byens erhverv m\xc3\xa5tte nu \xc3\xa5bne sig mod syd og handelen baserede sig mest p\xc3\xa5 byens naturlige opland i Slesvig. Byens skibsv\xc3\xa6rft blev oprettet og nye arbejderkvarterer opstod. Byen fik mange nye indbyggere. Samtidig var Flensborg i \xc3\xa5rene frem til 1920 den centrale handelsby i hele Slesvig \xe2\x80\x93 ikke mindst ogs\xc3\xa5 for Nordslesvig. S\xc3\xa5 godt som al engroshandel til Nordslesvig var p\xc3\xa5 de store flensborgske handelsfirmaers h\xc3\xa6nder, helt ud til de mindste stationsbyer i Haderslev-Vesteramt.\n_START_SECTION_\n1920-2008\n_START_PARAGRAPH_\nI forbindelse med genforeningsafstemningerne havde Den Internationale Kommission (Commission Internationale de Surveillance du Plebiscite Slesvig) hoveds\xc3\xa6de i Flensborg. Versailles-traktatens artikel 109 foreskrev bl.a., at en international kommission skulle neds\xc3\xa6ttes og overtage administrationen af afstemningsomr\xc3\xa5derne, samtidig med at det tyske milit\xc3\xa6r skulle r\xc3\xb8mme omr\xc3\xa5det. Den 14. januar 1920 ankom Den Internationale Kommission og den 24. januar forlod det tyske milit\xc3\xa6r omr\xc3\xa5det under protester fra de tysksindede i byen. Op til afstemningen den 14. marts f\xc3\xb8rtes i Flensborg p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de dansk og tysk side en kraftig agitation. _NEWLINE_Bybilledet i Flensborg var i denne periode pr\xc3\xa6get af afstemningsplakater, \xc3\xa6resporte, demonstrationer og overalt de nationale flag, som kom til at spille en stor rolle i agitationen. I Flensborg var det s\xc3\xa6rligt det slesvig-holstenske flag, der var det dominerende. Ved valget til den nordtyske rigsdag i 1867 havde der stadig v\xc3\xa6ret dansk flertal i Flensborg og det fortsatte til ca. 1880, men derefter skiftede flertallet bl.a. p\xc3\xa5 grund af indvandring af arbejdere fra andre dele af Tyskland og fordi embedsapparatet i store tr\xc3\xa6k blev udskiftet med tyskere sydfra. Ved folkeafstemningen i 1920 stemte 75\xc2\xa0% tysk og 25\xc2\xa0% dansk. Efter afstemningen agiterede s\xc3\xa6rligt Flensborg-bev\xc3\xa6gelsen for, at Flensborg trods afstemningsresultatet skulle indlemmes i Danmark eller som minimum skulle varetages af et internationalt styre. Da regeringen Zahle var imod dette, afskedigede Christian 10. denne, hvilket f\xc3\xb8rte til P\xc3\xa5skekrisen. Trods dansk og fransk pres besluttedes det dog, at Flensborg skulle v\xc3\xa6re en del af Tyskland._NEWLINE_Som tak for afstemningsresultatet opf\xc3\xb8rte den tyske regering i 1927 en ny baneg\xc3\xa5rd og i 1930 Det Tyske Hus. Tysklands nederlag i 1945 bragte i nogle \xc3\xa5r gr\xc3\xa6nsesp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let p\xc3\xa5 dagsordenen igen. De danske skoler og foreninger fik en stor tilgang, og Flensborg fik oven i det en dansksindet borgmester._NEWLINE_I 2008 indgik Flensborg et forvaltningsf\xc3\xa6lleskab med nabokommunen Lyksborg. Derudover indgik Flensborg en samarbejdsaftale med S\xc3\xb8nderborg og Aabenraa inden for forskellige arbejdsomr\xc3\xa5der som infrastruktur, turisme, besk\xc3\xa6ftigelse, regional planl\xc3\xa6gning og kultur. Partnerskabet kaldes for Gr\xc3\xa6nsetrekanten.\n_START_SECTION_\nNavnet\n_START_PARAGRAPH_\nDer er usikkerhed om oprindelsen af bynavnet Flensborg. Enkelte forklaringer og sagn g\xc3\xa5r p\xc3\xa5, at det er udledt af en ridder med navn Fleno eller Flen. Men navnet kan ogs\xc3\xa5 forklares ved naturgeografiske forhold. M\xc3\xa5ske stammer navnet fra M\xc3\xb8lleb\xc3\xa6kken, der i dette tilf\xc3\xa6lde skulle have heddet Flens\xc3\xa5 eller Flensb\xc3\xa6k. Der har ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6ret en by Flenstofte og en g\xc3\xa5rd Flensb\xc3\xa6k i n\xc3\xa6rheden. _NEWLINE_Ordet Flens minder i sin form st\xc3\xa6rkt om andre jyske bynavne som Blans og Br\xc3\xb8ns og kan som disse v\xc3\xa6ret opst\xc3\xa5et ved sammentr\xc3\xa6kning med endelsen -nes, alts\xc3\xa5 fle-nes. Fl\xc3\xa6 (lignende oldnordisk floi \xe2\x89\x88 engbund) henviser til eng- og vandplanter, der findes ved bredden af s\xc3\xb8er og b\xc3\xa6kke. Efterleddet -n\xc3\xa6s betegner et kystfremspring eller en halv\xc3\xb8. Ordet -borg eller -burg henviser formodentlig til et tidligere forsvars- og f\xc3\xa6stningst\xc3\xa5rn, som stod ved Glimb\xc3\xa6kkens munding i Flensborg Fjord i den nedre ende af den nuv\xc3\xa6rende Nygade. _NEWLINE_Byens navn skrives i stadsretten Fl\xc3\xa6nsborgh, i hertug Valdemars bekr\xc3\xa6ftelse Flensaabwrgh og fra 1251 kendes formen Flensaburgh, altsammen alts\xc3\xa5 Borg ved Flens\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\nI Flensborg tales b\xc3\xa5de tysk og dansk, dog er f\xc3\xb8rstn\xc3\xa6vnte det dominerende. Ved siden af tysk og dansk findes blandingssproget petuh (petuhtanternes sprog), som stadig pr\xc3\xa6ger sproget i byen. Ca. en femtedel af indbyggerne betegner sig som dansk eller dansksindede, og der bor mere end 2100 danske statsborgere i Flensborg._NEWLINE_P\xc3\xa5 s\xc3\xb8nderjysk kaldes byen "Flensborre".\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nFlensborg er beliggende ved bunden af Flensborg Fjord umiddelbart syd for den dansk-tyske gr\xc3\xa6nse, dels i en dal og dels p\xc3\xa5 omgivende bakke (Friserbjerg, Mariebjerg og J\xc3\xb8rgensby). Bydelene p\xc3\xa5 \xc3\xb8stbredden regnes allerede til halv\xc3\xb8en Angel. Byens areal er p\xc3\xa5 56,38 km\xc2\xb2. Byens h\xc3\xb8jeste punkt er p\xc3\xa5 63,7 meter. Samlet udg\xc3\xb8r Flensborg, Harreslev og Lyksborg \xc3\xa9t byomr\xc3\xa5de.\n_START_SECTION_\nDet danske mindretal\n_START_PARAGRAPH_\nDet danske mindretal i Flensborg og de omkringliggende byer driver deres egne skoler, biblioteker og lutherske kirker, hvorfra det tyske flertal ikke er udelukket. Sameksistensen af disse to grupper betragtes som en sund og rask symbiose. Der er en form for blandet dansk-tysk, som kaldes petuh, som er en blanding af tysk, plattysk, rigsdansk og s\xc3\xb8nderjysk, som taltes i Flensborg og omegn._NEWLINE_I Danmark synes Flensborg hovedsageligt at v\xc3\xa6re forbundet med de s\xc3\xa5kaldte gr\xc3\xa6nse-butikker, hvor man blandt andet kan k\xc3\xb8be spiritus, \xc3\xb8l og slik, men til markant billigere priser end i Danmark._NEWLINE_I \xc3\xa5r 2000 boede der 1.401 danske statsborgere (rigsdanskerne) syd for gr\xc3\xa6nsen, mens det i 2007 var 2.341 danske statsborgere. Ved udgangen af 2012 boede der cirka syv procent flere danske statsborgere i Flensborg, end der gjorde ved udgangen af 2011. I 2013 boede der 6.659 udl\xc3\xa6ndinge i Flensborg og den st\xc3\xb8rste gruppe af udl\xc3\xa6ndingene er danskere, prim\xc3\xa6rt s\xc3\xb8nderjydere. I Slesvig-Holsten bor der omkring 50.000 danske og dansksindede.\n_START_SECTION_\nByv\xc3\xa5ben\n_START_PARAGRAPH_\nFlensborgs byv\xc3\xa5ben er sammensat af flere heraldiske elementer. P\xc3\xa5 guldbund ses to heraldisk h\xc3\xb8jre (for beskueren venstre) g\xc3\xa5ende bl\xc3\xa5 l\xc3\xb8ver, halv d\xc3\xa6kket af et r\xc3\xb8dt muret t\xc3\xa5rn med bl\xc3\xa5 spidstag. Nederst i skjoldet ses en skr\xc3\xa5 l\xc3\xb8bende str\xc3\xb8m (flere b\xc3\xb8lger) og \xc3\xb8verst et n\xc3\xa6ldeblad._NEWLINE_De to s\xc3\xb8nderjyske l\xc3\xb8ver repr\xc3\xa6senterer Hertugd\xc3\xb8mmet Slesvig. De er en formindsket udgave af det danske rigsv\xc3\xa5bens tre l\xc3\xb8ver. T\xc3\xa5rnet symboliserer stadsretten og henviser til byens tidligere forsvarst\xc3\xa5rn, som stod ved Glimb\xc3\xa6kkens munding i Flensborg Fjord i den nedre ende af den nuv\xc3\xa6rende Nygade. B\xc3\xb8lgerne henviser til byens beliggenhed ved fjorden. N\xc3\xa6ldebladet st\xc3\xa5r for forbindelsen med Hertugd\xc3\xb8mmet Holsten og blev tilf\xc3\xb8jet i 1480, da de holstenske greve (schauenburgerne) herskede over byen. N\xc3\xa6ldebladet blev dog f\xc3\xb8rst efter 1864 igen en fast bestanddel af byv\xc3\xa5bnet. Byv\xc3\xa5bnet henf\xc3\xb8res til et bysegl brugt i 1200-tallet.\n_START_SECTION_\nErhverv\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrikoncernen Danfoss har tidligere haft en stor fabrik i byen, men i 2010 blev produktionen lukket, og fabrikken driver kun kontorarbejdspladser nu. Der findes ogs\xc3\xa5 mange gr\xc3\xa6nsesupermarkeder i og omkring byen. Pga. vandkvaliteten er Flensborg kendt for \xc3\xb8lbrygning. Flensborg Bryggeri er et af de st\xc3\xb8rste \xc3\xb8lbryggerier i Nordtyskland. Der findes stadig to romhuse, som producerer den kendte Flensborg-rom. Et af dem er Johannsen Rum i Mariegade._NEWLINE_Flensborg Skibsv\xc3\xa6rft blev oprettet i 1875. Skibsv\xc3\xa6rftet er landsdelens st\xc3\xb8rste skibsv\xc3\xa6rft og blandt verdens f\xc3\xb8rende v\xc3\xa6rfter inden for produktion af RoRo-skibe. Stadtwerke Flensburg (Byens v\xc3\xa6rker) arbejder med produktion og levering af elektrisk energi, gas, vand og fjernvarme og sikrer dermed at byen kan fungere.\n_START_SECTION_\nUddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nByen har gennem de seneste \xc3\xa5r etableret sig som centrum for uddannelse med flere gymnasier, videreg\xc3\xa5ende uddannelsesinstitutioner og Flensborg Universitet, hvor der pt er immatrikuleret cirka 4.600 studerende. Universitet blev oprettet i 1994 og tilbyder i samarbejde med Syddansk Universitet i S\xc3\xb8nderborg gr\xc3\xa6nseoverskridende studier i kulturvidenskab og international management. P\xc3\xa5 universitetet ligger i dag l\xc3\xa6reruddannelsen, som tidligere varetoges af seminariet (P\xc3\xa4dagogische Hochschule). P\xc3\xa5 byens tekniske l\xc3\xa6reanstalt l\xc3\xa6ser cirka 4.000 studerende._NEWLINE_Marineskolen M\xc3\xb8rvig er beliggende i bydelen M\xc3\xb8rvig i det nord\xc3\xb8stlige Flensborg. Her uddannes tyske og europ\xc3\xa6iske s\xc3\xb8officerer. Flensborg har ogs\xc3\xa5 tyske og danske skoler. Byens gymnasier er Altes Gymnasium, som har 850 studerende. Skolens historiske bibliotek omfatter cirka 60.000 bind. Auguste-Viktoria-Schule har 995 studerende, Duborg-Skolen har 588 studerende, F\xc3\xb6rdegymnasium Flensburg har omkring 660 studerende, mens Goetheskolen har omkring 700 studerende.\n_START_SECTION_\nMedier\n_START_PARAGRAPH_\nFlensborg er hjemsted for to regionalaviser. Den st\xc3\xb8rste af de to er den tysksprogede Flensburger Tageblatt, som udkommer i Schleswig-Holsteinischer Zeitungsverlag. Avisforlaget udgiver i alt 14 dagblade i hele Slesvig-Holsten. Flensburger Tageblatt er forlagets st\xc3\xb8rste og vigtigste avis. P\xc3\xa5 hverdage udkommer Flensburger Tageblatt i et oplag p\xc3\xa5 cirka 38.000 eksemplarer. Avisen har altid haft en bevidst borgerlig profil._NEWLINE_Flensborg Avis retter sig i f\xc3\xb8rste r\xc3\xa6kke mod den danske folkedel i Sydslesvig. Avisen udkommer b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 dansk og tysk. Den tysksprogede del udg\xc3\xb8r cirka 20\xc2\xa0%. P\xc3\xa5 hverdage udkommer Flensborg Avis i et oplag p\xc3\xa5 cirka 5.800 eksemplarer. Avisen har lokalreadktioner i selve Flensborg, Slesvig og Husum. Lokalredaktionen i Flensborg befinder sig ved Skibsbroen i midtbyen. Desuden findes de tysksprogede ugeblade Moin Moin og Wochenschau._NEWLINE_Den nordtyske radiostation NDR driver et regionalt studie i byen. Dertil kommer Offener Kanal Flensburg (\xc3\x85ben Kanal Flensborg), som er en ikke-kommerciel lokal tv-station, i hvilken alle borgere fra Flensborg og omegn frit kan udfolde og ytre sig. Flensborgs \xc3\xa5bne kanal har sit domicil i Flensborg-J\xc3\xb8rgensby.\n_START_SECTION_\nTeatre\n_START_PARAGRAPH_\nFlensborgs byteater i R\xc3\xa5dhusgade blev \xc3\xa5bnet i 1894. Teatret h\xc3\xb8rer siden 1974 ind under den slesvig-holstenske landsdelsscene med spillesteder i b\xc3\xa5de Flensborg, Slesvig og Rendsborg. Udover den tyske landsdelsscene findes ogs\xc3\xa5 et dansk teater, Det lille Teater og et nedertysk teater, Niederdeutsche B\xc3\xbchne. Derudover findes sm\xc3\xa5 amat\xc3\xb8rteatre Teaterv\xc3\xa6rkstedet Pilkentafel og Orpheus Theater._NEWLINE_Orpheus Theater er med 60 pladser byens mindste teater. Sydslesvigsk Forenings teaterudvalg tilbyder ogs\xc3\xa5 danske g\xc3\xa6stespil i byen. Opf\xc3\xb8relserne finder sted i Flensborg byteater eller i den danske idr\xc3\xa6tshal.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nFlensborg er hjemsted for herreh\xc3\xa5ndboldholdet SG Flensburg-Handewitt. Klubben har igennem en \xc3\xa5rr\xc3\xa6kke markeret sig som tophold i den tyske Bundesliga. I 2004 blev klubben tysk mester. SG har hjemmebane i den nye Flens-Arena med plads til 6.500 tilskuere. Klubben har en del danske spillere s\xc3\xa5som Thomas Mogensen, Lasse Svan Hansen, Anders Eggert, S\xc3\xb8renn Rasmussen og Michael V. Knudsen. _NEWLINE_Den st\xc3\xb8rste lokale idr\xc3\xa6tsforening er Turn- und Sport-Bund. Ved siden findes der flere andre foreninger bl.a. Flensburg 08, ETSV Weiche, LK Weiche, Sportverein Adelby, VfB Nordmark, tennisklubben TC M\xc3\xbcrwik, Flensburger Reitclub Engelsby/Twedt, Flensburger Schachklub, Flensburger Segel-Club (FSC) og Segler Vereinigung Flensburg._NEWLINE_Byens st\xc3\xb8rste danske idr\xc3\xa6tsforening er Dansk Gymnastik Forening (DGF). Foreningen blev stiftet i 1923. Klubben har hjemmebane i Frueskovens Idr\xc3\xa6tspark. Ud over Dansk Gymnastik Forening findes der andre danske idr\xc3\xa6tsforeninger bl.a. DHK Flensborg, Flensborg Badminton Klub, IF Stjernen, Flensborg Roklub, Gymnastikforeningen DAN, bokseklubben ABC Fight Flensborg, skakklubben Fribonde Flensborg og Flensborg Yacht Club i Farn\xc3\xa6sodde/Fahrensodde.'