b'\n_START_ARTICLE_\nSN 1572\n_START_PARAGRAPH_\nSN 1572 og Tycho supernova er de moderne navne for Tycho Brahes stella nova. SN st\xc3\xa5r for supernova og 1572 er \xc3\xa5rstallet. Der var tale om en supernova i stjernebilledet Cassiopeia og var en af de f\xc3\xa5 supernovaer, der kunne observeres med det blotte \xc3\xb8je._NEWLINE_Tycho Brahe observerede supernovaen, som befinder sig 7.500 lys\xc3\xa5r fra jorden, d. 11. november 1572, og p\xc3\xa5 det tidspunkt var den klarere end Venus. I marts 1574 var den ikke l\xc3\xa6ngere synlig med det blotte \xc3\xb8je. Tycho Brahe beskrev sin opdagelse i bogen De nova stella (1573 \xe2\x80\x93 der er en dansk overs\xc3\xa6ttelse af Tycho Brahes egen beskrivelse, se henvisning). Det er s\xc3\xa5ledes fra denne bog, at betegnelsen en nova for en pludseligt opflammende stjerne stammer._NEWLINE_Det er muligt, at Tycho Brahe rent faktisk ikke var den f\xc3\xb8rste til at observere denne supernova. Wolfgang Schuler skulle s\xc3\xa5ledes have observeret den allerede 6. november 1572, og den italienske astronom Francesco Maurolico observerede den muligvis ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8r Brahe i det samme \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nDecember 2008: Stella nova bekr\xc3\xa6ftes som en type Ia-supernova\n_START_PARAGRAPH_\nTraditionelt er SN 1572 blevet klassificeret som en type Ia-supernova, men det har v\xc3\xa6ret baseret p\xc3\xa5 historiske optegnelser og har ikke v\xc3\xa6ret muligt at fastsl\xc3\xa5 med sikkerhed uden spektroskopiske informationer. Men i december 2008 offentliggjorde Oliver Krause og hans team fra Max Planck-Instituttet for Astronomi i Tyskland i tidskriftet Nature, at de havde opfanget et optisk spektrum af Tychos supernova med noget n\xc3\xa6r maksimal klarhed. Det skete ved hj\xc3\xa6lp af teleskoper ved Calar Alto-Observatoriet i Spanien og ved Mauna Kea-Observatoriet p\xc3\xa5 Hawaii._NEWLINE_Dr. Krause og hans team gennemf\xc3\xb8rte en "obduktion" ved at rette deres teleskoper mod svage lysekkoer af den oprindelige eksplosion._NEWLINE_En supernovaeksplosion er som en kosmisk blitzp\xc3\xa6re, der producerer lys, som spredes i alle retninger. Den f\xc3\xb8rste direkte lysb\xc3\xb8lge ramte jorden i 1572 og blev observeret af Brahe, men selv i dag n\xc3\xa5r andre b\xc3\xb8lger af lys fra den oprindelige eksplosion frem til Jorden indirekte \xe2\x80\x93 reflekteret i det "spejl", som interstellare st\xc3\xb8vpartikler udg\xc3\xb8r. Disse "lys-ekkoer" gemmer p\xc3\xa5 en art "fossilt aftryk" af den oprindelige supernova. P\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de kan astronomer "rejse tilbage i tiden" for at bevidne \xc3\xa6ldgamle kosmiske begivenheder. Dr. Krause siger: "En sp\xc3\xa6ndende mulighed nu er at bruge andre lys-ekkoer til at skabe et tredimensionalt spektroskopisk billede af eksplosionen". De nye m\xc3\xa5linger kan ogs\xc3\xa5 kaste lys over vigtige, men indtil nu uafklarede sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l om, hvordan Ia-supernovaer opst\xc3\xa5r. \xc3\x89n model g\xc3\xa5r ud p\xc3\xa5, at en hvid dv\xc3\xa6rgstjerne akkumulerer materiale fra en f\xc3\xb8lgestjerne, indtil dv\xc3\xa6rgstjernen n\xc3\xa5r en kritisk masse, som resulterer i en termonuklear eksplosion. En anden model foresl\xc3\xa5r, at akkumuleringen sker, n\xc3\xa5r to hvide dv\xc3\xa6rge smelter sammen._NEWLINE_Det at Tychos supernova ligger s\xc3\xa5 n\xc3\xa6r Jorden \xe2\x80\x93 den ligger i M\xc3\xa6lkevejen \xe2\x80\x93 g\xc3\xb8r den til en ideel kandidat for n\xc3\xa6rmere studier.'