b'\n_START_ARTICLE_\nSkagensbanen\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI det 19. \xc3\xa5rhundrede var det sv\xc3\xa6rt at komme til Skagen, da havnen f\xc3\xb8rst blev anlagt i 1907 og den f\xc3\xb8rste brugbare landevej mellem \xc3\x85lb\xc3\xa6k og Skagen f\xc3\xb8rst var f\xc3\xa6rdig i 1933. Landtransport foregik med hestevogn i strandkanten. Sidst i 1880\'erne blev det besluttet at anl\xc3\xa6gge jernbane gennem klitterne. _NEWLINE_Anl\xc3\xa6gsarbejdet startede 26. juli 1889, og banen blev \xc3\xa5bnet 24. juli 1890. Pga. den svage \xc3\xb8konomi var banen anlagt som smalsporet med en sporvidde p\xc3\xa5 1.000 mm. Skinnev\xc3\xa6gten var kun 12,5 kg/m, og togene m\xc3\xa5tte h\xc3\xb8jest k\xc3\xb8re 30 km/t. Skagensbanen fik adgang til Frederikshavn Havnebane, idet sporet til havnen var trestrenget indtil 1924._NEWLINE_Der var kun \xc3\xa9n regul\xc3\xa6r mellemstation (\xc3\x85lb\xc3\xa6k). De \xc3\xb8vrige standsningssteder var 4 vogterhuse med ventesale, beliggende ved holdepladser med l\xc3\xa6ssespor (Rimmen, Jerup, Hulsig og H\xc3\xb8jen), og 3 stoppesteder med ventesale (Elling, Napstjert og Bunken). De f\xc3\xb8rste bygninger var tegnet af Thomas Arboe. I 1916 blev der oprettet trinbr\xc3\xa6t ved Sandmilen. Elling og Napstjert fik med tiden ogs\xc3\xa5 l\xc3\xa6ssespor.\n_START_SECTION_\nNormalspor og ny linjef\xc3\xb8ring\n_START_PARAGRAPH_\nMed flere turister og fisketransporter blev banen en stor succes, og den smalsporede bane m\xc3\xa5tte ombygges for at klare transporterne. 6. juni 1924 blev banen gen\xc3\xa5bnet med normalspor (1.435 mm). Samtidig havde man benyttet lejligheden til at \xc3\xa6ndre dens linjef\xc3\xb8ring to steder._NEWLINE_Den 13 km lange str\xc3\xa6kning Frederikshavn-Jerup blev forlagt l\xc3\xa6ngere mod \xc3\xb8st, s\xc3\xa5 der kunne bygges station i den opvoksende fiskerihavneby Strandby. Elling mistede dermed sin holdeplads p\xc3\xa5 Skagensbanen, men fik i stedet et trinbr\xc3\xa6t p\xc3\xa5 Vendsysselbanen 2 km mod sydvest 1929-55. Under opf\xc3\xb8relsen af den ny jernbanebro over Elling \xc3\x85 fandt man i 1922 Elling\xc3\xa5skibet, som dog f\xc3\xb8rst blev udgravet i 1968._NEWLINE_I Skagen by blev banen forlagt mod nord for at give plads til et st\xc3\xb8rre stationsomr\xc3\xa5de._NEWLINE_Holdepladsen i Rimmen m\xc3\xa5tte flyttes lidt mod \xc3\xb8st, hvor der blev opf\xc3\xb8rt en rigtig stationsbygning i stedet for vogterhuset. Den blev tegnet af Ulrik Plesner, som ogs\xc3\xa5 tegnede udvidelser af stationsbygningerne i Skagen (1914-19), Hulsig (1921) og Napstjert (1922) samt en ny station i \xc3\x85lb\xc3\xa6k (1933).\n_START_SECTION_\nSpor\n_START_PARAGRAPH_\nSporet fra 1924 havde en skinnev\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 24,39 kg/m, men var meget slidt sidst i 1950\'erne, s\xc3\xa5 i 1960-73 blev sporet fornyet med en skinnev\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 37 kg/m. I 2003-04 blev sporet igen fornyet til et 60 kg/m langskinnespor p\xc3\xa5 betonsveller. I mods\xc3\xa6tning til tidligere blev skinnerne svejset sammen for at nedbringe st\xc3\xb8jen inde i vognene. Samtidig kunne hastigheden p\xc3\xa5 banen \xc3\xb8ges til 100 km/t, mellem Hulsig og Frederikshavnsvej i Skagen 120 km/t.\n_START_SECTION_\nRullende materiel\n_START_PARAGRAPH_\nFra starten benyttede Skagensbanen damplokomotiver. F\xc3\xb8rst i 1930\'erne erkendte banen, at brugen af damp ikke kunne betale sig. I 1935 blev diesellokomotivet SB M 4 k\xc3\xb8bt. Under 2. verdenskrig stod damplokomotiverne dog for 75\xc2\xa0% af transporterne. Da skinnebusser ikke passede til Skagensbanen, fordi de ikke kunne medtage fiskevogne, blev de gamle damplokomotiver renoveret efter krigen. Desuden blev der indk\xc3\xb8bt et brugt damplokomotiv._NEWLINE_I 1950, 1952 og 1960 blev der k\xc3\xb8bt dieselmotorvogne. I 1952 blev der ogs\xc3\xa5 k\xc3\xb8bt et nyt diesellokomotiv, SB M 6. Med denne brogede vognpark var damplokomotiverne overfl\xc3\xb8dige, og i 1968-71 blev de taget ud af drift._NEWLINE_Sidst i 1960\'erne var lokomotiverne og vognene s\xc3\xa5 nedslidte, at der blev k\xc3\xb8bt moderne Y-tog. 1. marts 1968 ankom det f\xc3\xb8rste til Skagen, og i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r blev der k\xc3\xb8bt i alt 4 motorvogne, 2 mellemvogne og 2 styrevogne. Yderligere en motorvogn og to mellemvogne blev k\xc3\xb8bt i 1983-84._NEWLINE_I 1969 blev et Frichs-diesellokomotiv ("Marcipanbr\xc3\xb8det") k\xc3\xb8bt til de store skoletog og som tr\xc3\xa6kkr\xc3\xa6ft til godstogene. Endnu et "Marcipanbr\xc3\xb8d" blev k\xc3\xb8bt i 1991, da godstransporterne var p\xc3\xa5 72.000 tons. Der blev ogs\xc3\xa5 k\xc3\xb8bt to Mx-lokomotiver fra DSB i hhv. 1992 og 1994._NEWLINE_I 1993 blev en Frichs-rangertraktor k\xc3\xb8bt fra Mariager-Handest Veteranjernbane, og \xc3\xa5ret efter blev en nyere K\xc3\xb6f III-rangertraktor anskaffet. _NEWLINE_6 august 2017 skal Nordjyske Jernbaner overtage str\xc3\xa6kningen mellem Frederikshavn og Aalborg samt n\xc3\xa6rbanen mellem Aalborg og Sk\xc3\xb8rping. Hertil er der indk\xc3\xb8bt 13 stk Lint 41, hvoraf de f\xc3\xb8rste 3 ankom 21 december 2016 og de resterende togs\xc3\xa6t primo 2017.\n_START_SECTION_\nDe senere \xc3\xa5rtier\n_START_PARAGRAPH_\nI 1991 blev der anlagt et nyt standsningssted i udkanten af Skagen, Frederikshavnsvej Trinbr\xc3\xa6t, som i dag er banens n\xc3\xa6stmest benyttede efter Skagen Station. Der blev desuden anlagt nye krydsningsstationer i Hulsig og Strandby, og der blev opsat nye signal- og sikringsanl\xc3\xa6g med linjeblokanl\xc3\xa6g mellem stationerne. Pga. den store godsm\xc3\xa6ngde blev havnesporet i Skagen forl\xc3\xa6nget med 420 meter, s\xc3\xa5 det kom t\xc3\xa6ttere p\xc3\xa5 fiskemelsfabrikken._NEWLINE_DSB havde i 1990\'erne en fast InterCity-forbindelse mellem K\xc3\xb8benhavn og Skagen. I samme \xc3\xa5rti fik Skagensbanen nyt logo, og togene blev malet bl\xc3\xa5 og hvide._NEWLINE_I januar 2001 overtog Nordjyllands Amt statens aktier og ansvaret for driften og infrastrukturen p\xc3\xa5 Hirtshals- og Skagensbanerne. Herefter fusionerede Skagensbanen A/S, selskabet bag banen, og A/S Hj\xc3\xb8rring Privatbaner, som stod for Hirtshalsbanen, i Nordjyske Jernbaner A/S med hoveds\xc3\xa6de i Hj\xc3\xb8rring. Efter fusionen har ejeren investeret 260 mio. kr. i en stor modernisering og rationalisering af virksomheden med nye skinner, tekniske anl\xc3\xa6g og tog._NEWLINE_9. januar 2005 blev 4 nye Desiro-togs\xc3\xa6t fra Siemens med en maksimumfart p\xc3\xa5 120 km/t indsat p\xc3\xa5 Skagensbanen, og de gamle Y-tog blev solgt. Samtidig oph\xc3\xb8rte busk\xc3\xb8rslen, som Skagensbanen havde startet i 1933 for at erstatte de togafgange, der kun havde f\xc3\xa5 passagerer. Banens passagertal steg fra 520.000 i 2004 til 580.000 i 2006.'