b'\n_START_ARTICLE_\nBrusilovekspeditionen\n_START_PARAGRAPH_\nBrusilovekspeditionen (russisk: \xd0\xad\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xbf\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb8\xd1\x8f \xd0\x91\xd1\x80\xd1\x83\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0, Ekspeditsiya Brusilova) var en russisk maritimekspedition til Arktis, ledet af kaptajn Georgy Brusilov, som i 1912 blev foretaget for at udforske og kortl\xc3\xa6gge en rute fra Atlanterhavet til Stillehavet via en nord\xc3\xb8stg\xc3\xa5ende passage, kaldt Nords\xc3\xb8-ruten. Ekspeditionen var d\xc3\xa5rlig planlagt og udf\xc3\xb8rt af Brusilov, der forsvandt uden spor. Tidligere efters\xc3\xb8gninger mislykkedes, og skibets samt dets bes\xc3\xa6tnings sk\xc3\xa6bne er stadig ukendt. _NEWLINE_Et af ekspeditionsmedlemmerne, var den anden russiske kvinde til at rejse til Arktis, Yerminia Zhdanko, en 22-\xc3\xa5rig sygeplejerske og datter til en general, der blev anset som v\xc3\xa6rende en helt under den russisk-japanske krig.\n_START_SECTION_\nEkspeditionen\n_START_PARAGRAPH_\nKaptajn Brusilovs skib Svyataya Anna, sejlede fra Alexandrovsk den 28. august 1912. Det var s\xc3\xa5 sent p\xc3\xa5 sommeren, at skibet i oktober blev l\xc3\xa5st fast i polarisen i Karahavet ud fra Yamalhalv\xc3\xb8en . Der var rigeligt med forsyninger, og officererne samt bes\xc3\xa6tningen forberedte sig p\xc3\xa5 at overvintre, med h\xc3\xa5bet om at blive komme fri i det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5rs opt\xc3\xb8ning. _NEWLINE_Imidlertid blev havet i 1913 frosset helt til. I begyndelsen af 1914 var Svyataya Anna drevet langt mod nord i langsomme zigzag med den arktiske is. I sommeren det \xc3\xa5r, n\xc3\xa5ede hun 83\xc2\xb0 af breddegrad, NV. af Franz Josefs Land, og havde heller ingen chance for at blive befriet i 1914. Hvad der gjorde sagen v\xc3\xa6rre var, at kaptajnen og bes\xc3\xa6tningen havde udviklet sk\xc3\xb8rbug. _NEWLINE_Navigat\xc3\xb8r og n\xc3\xa6stkommand\xc3\xb8r Valerian Albanov, mente, at deres situation var h\xc3\xa5bl\xc3\xb8s, og anmodede derfor om tilladelse fra kaptajn Brusilov, til at blive fritaget fra hans pligter som n\xc3\xa6stkommand\xc3\xb8r, s\xc3\xa5 han kunne forlade skibet og fors\xc3\xb8ge at vende tilbage til civilisationen til fods. Albanov h\xc3\xa5bede at n\xc3\xa5 Northbrook\xc3\xb8en i Franz Josefs Land, hvor han vidste, at Fridtjof Nansen var blevet reddet i 1896. Han forventede at finde en hytte og et depot, efterladt af Nansens redningsmand, udforskeren Frederick George Jackson. Han brugte Fridtjof Nansens un\xc3\xb8jagtige kort, fyldt med stiplede linjer, hvor \xc3\xb8gruppen stadig ikke var blevet udforsket. _NEWLINE_Albanov og tolv ledsagere, forlod skibet og drog p\xc3\xa5 en rejse med hjemmelavede sl\xc3\xa6der og kajakker. Efter en grusom halvfemsdages pr\xc3\xb8velse i sv\xc3\xa6re isbetingelser, lykkedes det kun Albanov og Alexander Konrad at n\xc3\xa5 Northbrook\xc3\xb8en i live, hvor de blev reddet.\n_START_SECTION_\nEfterspil\n_START_PARAGRAPH_\nAlbanov skrev en gribende beretning om hans oplevelser, i Land of White Death, udgivet i Rusland i 1917. _NEWLINE_Svyataya Anna blev aldrig set igen. Hun er m\xc3\xa5ske sunket, knust af isen. Man mente, at hun m\xc3\xa5ske var blevet b\xc3\xa5ret af polarisdriften, indtil hun br\xc3\xb8d fri p\xc3\xa5 den anden side af Arktis (ligesom Fram). To russiske forskere, D. Alekseev og P. Novokshonov, har foresl\xc3\xa5et, at hvis hun overlevede isen, kan hun muligvis v\xc3\xa6re blevet sunket af en tysk ub\xc3\xa5d under kampagnen i for\xc3\xa5ret 1915. _NEWLINE_I 1914-15 f\xc3\xb8rte Otto Sverdrup en efters\xc3\xb8gning- og redningsekspedition ombord p\xc3\xa5 skibet Eklips i Karahavet p\xc3\xa5 vegne af den russiske kejserlige fl\xc3\xa5de. Han havde til form\xc3\xa5l at finde to manglende arktiske ekspeditioner, den af kaptajn Brusilov p\xc3\xa5 Svyataya Anna og den af Vladimir Rusanov p\xc3\xa5 Gerkules, men fandt i sidste ende ingen spor af ekspeditionerne. _NEWLINE_Valerian Albanov lavede gentagne anmodninger til den arktiske udforsker og admiral, Alexander Kolchak, om at foretage en efters\xc3\xb8gningsekspedition efter Svyataya Anna. I december 1919 rejste Albanov til Omsk, for at rodf\xc3\xb8re sig med Kolchak, men p\xc3\xa5 grund af den politiske uro i Rusland p\xc3\xa5 dav\xc3\xa6rende tidspunkt, gjorde det en n\xc3\xb8dopgave umulig. _NEWLINE_Opdagelsesrejsende annoncerede i 2010, at de havde fundet knoglerne af en af Albanovs ledsagere. Senere i 2010 blev en sejlers dagbog fundet og forskellige andre artefakter, ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Franz Josefs Land. Blandt fundene var et par solbriller, som matcher en beskrivelse i Albanovs dagbog: "Vi havde ingen effektive solbriller. Vores mekaniker havde fremstillet nogle med stykker af gr\xc3\xb8nt glas, der stammede fra ginflasker, men de var i det bedste fald ubrugelige".'