b'\n_START_ARTICLE_\nGryet\n_START_PARAGRAPH_\nI Gryet (fra oldnorsk Griut - "stengruppe") er et lille skovomr\xc3\xa5de, p\xc3\xa5 Bornholm, hvor der er en samling af bautastene. Den ligger p\xc3\xa5 Bjergeg\xc3\xa5rdsvejen, nord for R\xc3\xb8nnevej i Bodilsker, 4 km vest for Nex\xc3\xb8. Det ligger t\xc3\xa6t ved\xc2\xa0Louisenlund i \xc3\x98stermarie, og er den st\xc3\xb8rste samling bautastene i Danmark.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\n67 af den oprindelige 100 bautasten, der er placeret i denne skov, er hvad der er tilbage. Stenene blev allerede i jernalderen omkring \xc3\xa5r 1000 f.Kr brugt som\xc2\xa0gravmarkeringer, dog hovedsagelig mellem 400 og 900 e.Kr., dvs.\xc2\xa0Vikingetiden._NEWLINE_Sammenlignet med de op til 5-meter-h\xc3\xb8je eksemplarer der findes p\xc3\xa5 andre steder i Skandinavien, er bautastenene, der findes her, af en lavere h\xc3\xb8jde. Det vides ikke, om skoven blev anvendt som en kirkeg\xc3\xa5rd mens skoven eksisterede, eller at skoven opst\xc3\xa5ede senere._NEWLINE_M\xc3\xa5den hvordan stenene er placeret tyder p\xc3\xa5 en\xc2\xa0familie- og/eller landsbygraver. De forskellige konfigurationer af gravmarkene i de omkringliggende omr\xc3\xa5der, viser at gravene blev brugt fra\xc2\xa0generation til generation. Ved nylagte grave respekterede man tilsyneladende gravm\xc3\xa6rket af det gamle grave, som beholdt deres oprindelige opstilling._NEWLINE_I ark\xc3\xa6ologiske unders\xc3\xb8gelser i 2011 blev endnu en gravmark opdaget, som blev alvorligt beskadiget ved brug af moderne landbrugsmetoder. I en grav, fandt man resterne af en person med en knogle-udformet kam som gravgave. Bis\xc3\xa6ttelsen dateres til omkring 375 til 550 e.Kr.\xc2\xa0En anden grav dateres fra omkring 750 til 900\xc2\xa0e.Kr. Denne m\xc3\xa5de at begrave de d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 fortsatte i mange \xc3\xa5rhundreder._NEWLINE_Sydvest for Gryet-omr\xc3\xa5der findes en r\xc3\xa6kke af kampesten, hvis betydning er ukendt, samt en del gravh\xc3\xb8je._NEWLINE_I skovens omr\xc3\xa5de blev der fundet spor af bebyggelser fra samme periode. Desuden blev der\xc2\xa0opdaget to historiske veje der f\xc3\xb8rte gennem skoven, hvis alder ikke kunne dateres. Den bautamark ligger ved\xc2\xa0\xc3\x98le \xc3\x85, den l\xc3\xa6ngste og mest vandrigeste flod p\xc3\xa5 Bornholm._NEWLINE_Uden en redningsaktion i 1870, ville mange, hvis ikke alle, bautastenene i Gryet ikke l\xc3\xa6ngere eksistere. Emil Vedel, amtmand p\xc3\xa5 Bornholm, var interesseret i ark\xc3\xa6ologi og har udf\xc3\xb8rt forskning i Bornholms historie. Vedel s\xc3\xa5, at bautasten blev \xc3\xb8delagt, og brugt som materiale til vejbygning. Han garanterede grundejerne personligt, at de ville blive kompenseret for vedligeholdelse. I 1875 blev Gryet og dermed ogs\xc3\xa5 de resterende Bautastenen, under beskyttelse._NEWLINE_Bautastenen tjente til at markere gravsteder, normalt efter ligbr\xc3\xa6nding. De tjente dog ogs\xc3\xa5 som mindesm\xc3\xa6rker for de d\xc3\xb8de (et gravtegn eller Kenotaf)._NEWLINE_I n\xc3\xa6rheden er 3 Vandreblokke: den s\xc3\xa5kaldte". D\xc3\xb8vrestenen, Svenskestenen og Troldestenen.'