b'\n_START_ARTICLE_\nSven Hedin\n_START_SECTION_\nLiv og rejser\n_START_PARAGRAPH_\nHan blev student i Uppsala 1885, cand.phil. 1888 og dr.phil. i Halle 1892.\n_START_SECTION_\nTidlige rejser\n_START_PARAGRAPH_\nHan gjorde 1885\xe2\x80\x9486 en rejse fra Baku gennem Persien, som han har skildret i "Genom Persien, Mesopotamien och Kaukasien". _NEWLINE_I 1890 deltog han i kong Oscar 2.s sendelse til shah Nasr-ed-din, skildret i "Konung Oscar\xe2\x80\x99s beskickung til schahen af Persien" (1891) og fortsatte 1890\xe2\x80\x9491 sin rejse fra Teheran gennem Centralasien til Kashgar. Denne rejse har han beskrevet i "Genom Khorassan och Turkistan" (1892).\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8rste centralasiatiske ekspedition\n_START_PARAGRAPH_\nDen 16. oktober 1895 begyndte Hedin sin tredje rejse, med underst\xc3\xb8ttelse af kong Oscar 2. fra Orenburg, p\xc3\xa5 hvilken han unders\xc3\xb8gte en del af det nordlige og \xc3\xb8stlige Pamir, drog derp\xc3\xa5 igennem Takla-makan-\xc3\xb8rkenen, kortlagde floderne Kerija og Tarim, bestemte beliggenheden af Lop-nor samt unders\xc3\xb8gte dele af Tibets h\xc3\xb8jland. Han n\xc3\xa5ede Peking den 2. marts 1897 og fortsatte sin hjemrejse gennem Mongoliet og Sibirien. Denne rejse har Hedin beskrevet p\xc3\xa5 dansk i "En F\xc3\xa6rd gennem Asien" (1898) samt i en svensk udgave.\n_START_SECTION_\nAnden centralasiatiske ekspedition\n_START_PARAGRAPH_\n1899 tiltr\xc3\xa5dte Hedin atter i juni en lang rejse til Centralasien med den transkaspiske bane over byen Osch i Ferghana til den \xc3\xb8vre Tarim-flod, hvis st\xc3\xa6rkt bugtede l\xc3\xb8b besejledes i en n\xc3\xa6sten tre m\xc3\xa5neders lang rejse. Efter besv\xc3\xa6rlige rejser vinter og sommer med termometret svingende mellem +40\xc2\xb0C og \xc3\xb740\xc2\xb0C tog han til Takla Makan-\xc3\xb8rkenen, hvori interessante udgravninger foretoges, samt til Lop-nor, hvorfra rejsen fortsattes gennem Tibet i retning af Lhasa, men kun ca. 200 km fra denne by blev Hedin, der var forkl\xc3\xa6dt, standset af en betydelig styrke af tibetanere i n\xc3\xa6rheden af Tengri Nor, hvorefter han drog igennem det sydlige Tibet, mistede 2 mand og n\xc3\xa6sten alle lastdyr og n\xc3\xa5ede i december 1901 byen Leh i Ladakh ved den \xc3\xb8vre Indusflod. Fra Leh begav Hedin sig til Indien, hvor han som vicekongen, Lord Curzon\xe2\x80\x99s g\xc3\xa6st fik en glimrende modtagelse, vendte tilbage til Leh for derfra 1. april 1902 via Kashgar og Kaspiske Hav at rejse tilbage til Stockholm den 27. juni 1902.\n_START_SECTION_\nTredje centralasiatiske ekspedition\n_START_PARAGRAPH_\nI oktober 1905 drog Hedin igen af sted via Konstantinopel, tyrkisk Armenien, Persien, Seistan og Belutshistan til Indien for herfra at begive sig til Tibet, men da den engelske regering ikke \xc3\xb8nskede at give nogen adgang til Tibet fra Indien, benyttedes Leh som udgangspunkt. Heden br\xc3\xb8d i august 1906 op herfra med en karavane p\xc3\xa5 25 indf\xc3\xb8dte og 127 ponyer og muldyr, der undervejs, navnlig i 5\xe2\x80\x946.000 m h\xc3\xb8je pas, fornyedes med yakokser og f\xc3\xa5r. Efter et halvt \xc3\xa5rs forl\xc3\xb8b n\xc3\xa5edes Shigatse ved Bramaputra, hvor Hedin modtoges med velvilje af den hellige Taschi Lama. Herfra gik rejsen igennem delvis ukendte, vilde bjergegne nord for Himalaya og Bramaputra, hvor Hedin i to \xc3\xa5r, ofte forkl\xc3\xa6dt, oplevede mange eventyr og tit havde besv\xc3\xa6rligheder med de tibetanske myndigheder. Som hovedresultat af denne rejse fastslog Hedin for den geografiske verden et nyt navn for bjergene nord for Bramaputra, nemlig Transhimalaya. Han berejste her to hidtil ukendte provinser i Tibet, berejste Indus kilder samt de \xc3\xb8verste kilder for Sutlej og Bramaputra. Efter et bes\xc3\xb8g i Indien rejste Hedin fra Bombay hjem over Japan og Sibirien og ankom til Stockholm den 17. januar 1909, hvor han modtoges med store \xc3\xa6resbevisninger.'