b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Ludvig Heiberg\n_START_SECTION_\nOpv\xc3\xa6kst efter faderens landflygtighed i Paris 1799\n_START_PARAGRAPH_\nJohan Ludvig var lige fyldt otte, da faderen m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 i landflygtighed. Den l\xc3\xa6nge lurende \xc3\xa6gteskabelige katastrofe, der f\xc3\xb8rte til skilsmisse, kom til udbrud kort efter. Ludvig blev efter sin faders udtrykkelige vilje taget fra moderen og betroet til hendes s\xc3\xb8ster, Lise J\xc3\xbcrgensen._NEWLINE_Thomasine Heibergs giftede sig med den svenske Gyllembourg \xe2\x80\x93 Carl Fredrik Gyllembourg-Ehrensv\xc3\xa4rd, baron og land\xc3\xb8konomisk forfatter._NEWLINE_I maj 1802 flyttedes Johan Ludvig til P. A. Heibergs gode venner p\xc3\xa5 Bakkehuset, Knud Lyne og Kamma Rahbek._NEWLINE_Han l\xc3\xa6ste latin med Rahbek og levende sprog med Kamma. Til at lede den \xc3\xb8vrige undervisning antog Rahbek en udm\xc3\xa6rket l\xc3\xa6rer, teologisk kandidat Peter Hansen, for hvem Heiberg bevarede den st\xc3\xb8rste hengivenhed._NEWLINE_Efter seks \xc3\xa5rs l\xc3\xa6rergerning fik Hansen et pr\xc3\xa6stekald, og hans plads blev overtaget af en anden teolog, Erhard Christian Basse, hvem Heiberg ligeledes n\xc3\xa6vner med skyldig veneration. Men nu havde drengen for l\xc3\xa6ngst skiftet domicil: han flygtede en aftenstund efter to \xc3\xa5r p\xc3\xa5 Bakkehuset. N\xc3\xa6rmest fordi Rahbek havde lovet ham prygl n\xc3\xa6ste dag p\xc3\xa5 grund af d\xc3\xa5rlige karakterer. Medvirkende var ogs\xc3\xa5 den tone, som P. A. Heibergs venner omtalte hans moder i. Johan Ludvig hang ved hende med sv\xc3\xa6rmerisk hengivenhed.\n_START_SECTION_\n1809 Artium og f\xc3\xb8rste udenlandsrejse til Stockholm\n_START_PARAGRAPH_\nHan blev nu p\xc3\xa5 ny anbragt hos moster Lise, og 1809 dimitteredes han af sin l\xc3\xa6rer til universitetet, hvor han tog artium, Examen artium eller F\xc3\xb8rste Eksamen og det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r filosofisk eksamen, Examen philosophicum eller Anden Eksamen._NEWLINE_Imidlertid var fru Gyllembourg og hendes mand flyttet til K\xc3\xb8benhavn, efter at deres g\xc3\xa5rd i Nordsj\xc3\xa6lland var br\xc3\xa6ndt. Efterh\xc3\xa5nden havde faderens forbud mod hans samliv med moderen tabt sin kraft, og drengen betragtede mere og mere hendes hjem som sit; knyttet til hende med den st\xc3\xa6rkeste s\xc3\xb8nlige k\xc3\xa6rligheds b\xc3\xa5nd og til Gyllembourg med venskab og agtelse._NEWLINE_I deres fine og h\xc3\xb8jtdannede vennekreds fortsatte han den for\xc3\xa6dlende selskabelige omgang, som han i sine alt for kortfattede \xe2\x80\x9cavtobiografiske Fragmenter\xe2\x80\x9d till\xc3\xa6gger s\xc3\xa5 afg\xc3\xb8rende en indflydelse p\xc3\xa5 sin hele \xc3\xa5nds- og smagsretning. Han n\xc3\xa6vner sin faders hus som samlingsplads for alle tidens fremtr\xc3\xa6dende forfattere og den franske republiks diplomatiske repr\xc3\xa6sentater i K\xc3\xb8benhavn. Han mindes den litter\xc3\xa6re interesse, som beherskede Rahbeks hjem, og omtaler sin moders j\xc3\xa6vnlige omgangsf\xc3\xa6ller: H. C. \xc3\x98rsted \xe2\x80\x93 med hvem han allerede inden studentereksamen havde l\xc3\xa6st matematik -, komponisten Weyse og digteren Adam Oehlenschl\xc3\xa4ger. Desuden l\xc3\xa6gen, professor Frantz Gotthard Howitz \xe2\x80\x93 som lagde navn til den s\xc3\xa5kaldte Howitz-strid eller Howitzfejde i 1824-25 om hvorvidt en anklaget kunne v\xc3\xa6re tilregnelig i medicinsk forstand \xe2\x80\x93 og de adelige svenske bekendtskaber, som s\xc3\xb8gte Gyllembourg, n\xc3\xa5r de g\xc3\xa6stede K\xc3\xb8benhavn. Med en grev Taube og hans familie gjorde han i efter\xc3\xa5ret 1812 sin f\xc3\xb8rste udenlandsrejse til Stockholm og indf\xc3\xb8rtes i den svenske hovedstads mest eksklusive kredse.\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa6ffer Baggesen og Oehlenschl\xc3\xa4ger \xe2\x80\x93 hver for sig\n_START_PARAGRAPH_\nDa han efter tre m\xc3\xa5neders frav\xc3\xa6r kom tilbage, blev han g\xc3\xa6st hos den rige handelsherre konferensr\xc3\xa5d Brun (III,146) og hans sk\xc3\xb8nlitter\xc3\xa6re hustru, Frederikke eller Friederike f\xc3\xb8dt M\xc3\xbcnter , hvor han traf prinser og diplomater, digtere, videnskabsm\xc3\xa6nd \xe2\x80\x93 og den yndige, h\xc3\xb8jtbegavede datter Adelaide. Ogs\xc3\xa5 kaldt Ida, den senere grevinde Bombelles (II, 493), der aflokkede ham som de andre poeter ridderlige k\xc3\xa6rlighedsstanzer (ottaverim)._NEWLINE_B\xc3\xa5de her og hos sin moder kunne han skiftevis \xe2\x80\x93 naturligvis aldrig samtidigt \xe2\x80\x93 tr\xc3\xa6ffe Jens Baggesen og Oehlenschl\xc3\xa4ger i den konflikttid, der satte den litter\xc3\xa6re verden i s\xc3\xa5 voldsom en bev\xc3\xa6gelse, at den n\xc3\xa6sten lignede en borgerkrig._NEWLINE_Der blev tidligt lagt m\xc3\xa6rke og taget hensyn til Heiberg som forfatter. Han undgik bevidst at sv\xc3\xa6rge til en af de stridende partiers fane, og han fremh\xc3\xa6ver det mange \xc3\xa5r senere som en for den unge alder ikke ganske s\xc3\xa6dvanlig bon sens, at han, trods alle opfordringer, forstod at holde sig uden for en kamp, \xe2\x80\x9cder \xe2\x80\x93 uagtet de vigtige og til dels gavnlige Frugter, den har b\xc3\xa5ret \xe2\x80\x93 dog blev f\xc3\xb8rt med en Fanatisme, der ikke undlod at prostituere mere eller mindre enhver, som var s\xc3\xa5 uheldig at blive reven ind i dens Hvirvel\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nOehlenschl\xc3\xa4ger giver Heiberg broderkysset\n_START_PARAGRAPH_\nBaggesen og Oehlenschl\xc3\xa6ger, der delte deres tid i to stridende lejre, enedes tidligt om at hylde den unge Heiberg som en l\xc3\xb8fterig mulighed i digtningens rige. Begejstret over en sonnet,  som Heiberg \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9cl\'enfant\xe2\x80\x9d, som han kaldtes i det brunske hus \xe2\x80\x93 havde skrevet til fru Frederikke, sp\xc3\xa5ede Baggesen, at denne digteryngling \xe2\x80\x9cmed sp\xc3\xa6de Vingeskud, lig dem p\xc3\xa5 skuldrene af Amors Brud\xe2\x80\x9d, engang skulle h\xc3\xa6ve sig p\xc3\xa5 fuldvoksne vinger til sangens top og derfra, \xe2\x80\x9cFremtids Genius i Upartiskhed lig, \xe2\x80\x93 sangd\xc3\xb8mme den i live f\xc3\xb8rte Krig imellem Baggesen og Oehlenschl\xc3\xa4ger\xe2\x80\x9d. Denne hyldede i anledning af \xe2\x80\x9cMarionettheatret\xe2\x80\x9d den unge forfatter som den, der var \xe2\x80\x9ctil Kunstner og til Digter baaren\xe2\x80\x9d, fordi han \xe2\x80\x9cfulgte tro Naturen og dens R\xc3\xb8st\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Titlen \xe2\x80\x9cMarionettheatret\xe2\x80\x9d p\xc3\xa5 Heibergs f\xc3\xb8rste bog havde if\xc3\xb8lge fortalen \xe2\x80\x9cis\xc3\xa6r til Hensigt at stemme L\xc3\xa6seren til det barnlige Sind\xe2\x80\x9d, som skulle gennemtr\xc3\xa6nge dens indhold; men den havde for \xc3\xb8vrigt ogs\xc3\xa5 en historisk baggrund._NEWLINE_Under en sygdomsperiode i Johan Ludvigs drenge\xc3\xa5r havde Weyse og Laurids Kruse forf\xc3\xa6rdiget et dukketeater til ham. Han skrev adskillige barnlige skuespil til dukketeateret. Dels i rimet dialog dels i den holbergske komedies stil. Da en adelig svensk dames f\xc3\xb8dselsdag skulle fejres i begyndelsen af 1812, blev det hentet frem igen, og Heiberg skrev fireakts-skuespillet \xe2\x80\x9cDon Juan\xe2\x80\x9d, en omarbejdelse af Moli\xc3\xa8res \xe2\x80\x9cFestin de pierre\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Oehlenschl\xc3\xa4ger var til stede ved opf\xc3\xb8relsen og gav i sin henrykkelse den unge digter broderkysset \xe2\x80\x93 en gentagelse af en situation i \xc3\xa5rhundredets begyndelse, da Baggesen ved sin afskedsfest kyssede den unge Oehlenschl\xc3\xa4ger._NEWLINE_Ikke l\xc3\xa6nge efter skrev Heiberg det romantiske skuespil \xe2\x80\x9cPottemager Walter\xe2\x80\x9d og udgav det 1814 sammen med \xe2\x80\x9cDon Juan\xe2\x80\x9d under en f\xc3\xa6llestitlen "Marionettheater"; et janushoved skuede i de to forskellige retninger for Heibergs digtning: den burlesk-komiske og den romantisk-mystiske. De er her forenet \xe2\x80\x93 som s\xc3\xa5 ofte senere._NEWLINE_Tidligere havde han skrevet skuespillet \xe2\x80\x9cTycho Brahes Spaadom\xe2\x80\x9d med de pr\xc3\xa6gtige Uranieborg-digte \xe2\x80\x9cSolen sank bag gr\xc3\xb8nne Lund\xe2\x80\x9d og \xe2\x80\x9cDu Vandringsmand ved S\xc3\xb8en\xe2\x80\x9d; de blev ikke udgivet i deres oprindelige skikkelse, men omarbejdet efter opf\xc3\xb8relsen 1819.\n_START_SECTION_\n1816 \xe2\x80\x9cJulesp\xc3\xb8g og Nyt\xc3\xa5rsl\xc3\xb8jer\xe2\x80\x9d v\xc3\xa6kker r\xc3\xb8re med sin satire\n_START_PARAGRAPH_\nDen romantisk-polemiske komedie \xe2\x80\x9cJulesp\xc3\xb8g og Nyt\xc3\xa5rsl\xc3\xb8jer, en forts\xc3\xa6ttelse af Oehlenschl\xc3\xa4gers St. Hans Aftens Spil\xe2\x80\x9d , udkom ved juletid 1816 og vakte st\xc3\xa6rkt r\xc3\xb8re ved sin satire over den Ingemannske digtnings hypersentimentalitet og publikums sv\xc3\xa6rmeri for hans Varner og Blanca._NEWLINE_Grundtvig tr\xc3\xa5dte med vanlig voldsomhed i skranken for den angrebne digter, og polemikken \xe2\x80\x93 som aff\xc3\xb8dte Heibergs \xe2\x80\x9cNy A-B-C-Bog\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 varede det meste af vinteren, indtil den afsluttedes med Heibergs festlige digt \xe2\x80\x9cVaaren og Freden\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Den tyske romantik, is\xc3\xa6r Tieck, har \xc3\xb8vet sin p\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 Heiberg som p\xc3\xa5 det unge \xc3\xa5rhundredes andre digtere; n\xc3\xa5r den p\xc3\xa5lagde sine adepter at skue mod vest \xe2\x80\x93 Shakespeare \xe2\x80\x93 og mod syd \xe2\x80\x93 spanierne -, s\xc3\xa5 blev Heiberg, i mods\xc3\xa6tning til den \xc3\xb8vrige digterskare, den, der fortrinsvis vendte blikket mod syd._NEWLINE_Hans sprogkundskaber gjorde ham tidlig bekendt med italiensk og spansk digtning, og is\xc3\xa6r denne tiltrak sig hans levende interesse. I den spanske kappe- og k\xc3\xa5rdekomedies stil skrev han 1817 det romantiske drama \xe2\x80\x9cDristig vovet halv er vundet\xe2\x80\x9d, en dansk omplantning af Calderonsk \xc3\xa5nd og form. "Dristig vovet" vidner i lige grad om digterens kendskab til forbilledet og om hans tidligt m\xc3\xa6rkelige klarhed i opfattelsen af formelle ejendommeligheder. Han havde her efterlignet en fremmed genre fra inderst til yderst. Omvendt anstillede han i det mytologiske skuespil \xe2\x80\x9cPsyche\xe2\x80\x9d (1817) det modsatte eksperiment: han gav det antikke stof en romantisk p\xc3\xa5kl\xc3\xa6dning, og der manglede end ikke elementer af nordiske folketone.\n_START_SECTION_\n1817 Doktordisputats\n_START_PARAGRAPH_\nHeibergs bevandrethed i spansk litteratur gav ham emnet til hans doktordisputats 1817: Om spansk dramatisk Litteratur, fornemmelig om Calderon, en kortfattet og skematisk behandling af stoffet med de n\xc3\xb8dvendige "Theses", teser til forsvar under disputationsakten._NEWLINE_Heibergs hensigt med dette skrift var ikke blot at erhverve en akademisk grad, men ogs\xc3\xa5 at skaffe sig en nyttig introduktion. Den brunske kreds havde ivrigt tilskyndet ham til at sl\xc3\xa5 ind p\xc3\xa5 den diplomatiske l\xc3\xb8bebane, til hvilken b\xc3\xa5de hans fine sociale dannelse og hans gode sprogkundskaber syntes at g\xc3\xb8re ham skikket. Han tilegnede derfor udenrigsminister Niels Rosenkrantz, en gammel ven af hans fader, sin afhandling for doktorgraden, men indr\xc3\xb8mmer selv senere, at \xe2\x80\x9chan just ikke viste stort diplomatisk Geni ved at indbilde sig, at en latinsk Doktordissertation over det spanske Teater kunne give ham Adkomst til den diplomatiske Karriere, i steden for at begribe, at den tv\xc3\xa6rt imod m\xc3\xa5tte st\xc3\xb8de ham derfra\xe2\x80\x9d; n\xc3\xa5r han over for Rosenkrantz p\xc3\xa5ber\xc3\xa5bte sig sin sprogf\xc3\xa6rdighed og sine andre kundskaber, svarede ministeren som i sp\xc3\xb8g, at hans duelighed var alt for stor, og at det mindre kom an p\xc3\xa5 denne end p\xc3\xa5 at v\xc3\xa6re af god gammel adel._NEWLINE_Heiberg n\xc3\xa5ede s\xc3\xa5ledes sit 27. \xc3\xa5r uden at have taget bestemmelse om sin fremtid. Han blev draget i mange retninger: mod naturvidenskab og matematik som mod digtekunst og \xc3\xa6stetik. En udstrakt selskabelighed med flirten og mange krav til hans talenter spredte yderligere hans interesser. I denne valgets vanskelighed kom et kongeligt rejsestipendium som en sand befrielse i for\xc3\xa5ret 1819.\n_START_SECTION_\n1819 med rejsestipendium til London og Paris\n_START_PARAGRAPH_\nOver London tog han til sin fader i Paris og boede hos ham i tre \xc3\xa5r. Han fik lejlighed til at g\xc3\xb8re mange interessante bekendtskaber fra mange forskellige lejre._NEWLINE_Af danske traf han blandt andet Peter Georg Bang (den senere minister), Hector Frederik Janson Estrup, H.N. Clausen, Carsten Hauch, Peder Hjort, Christian Molbech og matematikeren Henrik Gerner von Schmidten. Han deltog i det selskabsliv, som prins Christian og prinsesse Caroline Amalie under deres pariserophold \xc3\xa5bnede deres hus for en gang om ugen._NEWLINE_I faderens bekendtskabskreds plejede han blandt andet omgang med den forhenv\xc3\xa6rende biskop og senator Gr\xc3\xa9goire, med den liberale Pair Grev Lanjuinais, med udgiveren af \xe2\x80\x9cRevue encyclop\xc3\xa9dique\xe2\x80\x9d, J. A. Jullien, med naturforskeren Georges Cuvier og filosoffen Victor Cousin, digteren Beranger (Pierre-Jean de B\xc3\xa9ranger\xc2\xa0?)._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 Malthe Conrad Bruun, nu faderens politiske antagonist, bes\xc3\xb8gte han med dennes samtykke og traf her blandt andet Alexander von Humboldt._NEWLINE_Heibergs \xe2\x80\x9cdistraherende D\xc3\xa6mon\xe2\x80\x9d forlod ham, som det kunne ventes, ikke i den livlige verdensby. Han studerede under Cuvier og bes\xc3\xb8gte flittig Jardin des Plantes, var hyppig g\xc3\xa6st i teatrene, l\xc3\xa6ste fransk litteratur og b\xc3\xa5de tog og gav musikundervisning, var en tid medarbejder af \xe2\x80\x9cle Constitutionnel\xe2\x80\x9d og skrev skuespillet \xe2\x80\x9cNina\xe2\x80\x9d, inspireret af balletdanserinden Bigottini. "Nina" var den eneste digtning, som hans pariserophold aff\xc3\xb8dte._NEWLINE_Endelig tog han en afg\xc3\xb8rende beslutning i Paris; han s\xc3\xb8gte om ans\xc3\xa6ttelse som lektor i dansk sprog ved Kiels Universitet. Han st\xc3\xb8ttedes af sine velyndere i hjemmet og blev ansat og tiltr\xc3\xa5dte sit nye embede ved begyndelsen af efter\xc3\xa5rssemestret 1822.\n_START_SECTION_\n1822-25 i Kiel hvor han m\xc3\xb8der den hegelske filosofi\n_START_PARAGRAPH_\nHans moder fulgte med ham til Kiel og var hans bedste tr\xc3\xb8st under de pinagtigheder, som overgangen fra Frankrigs hovedstad til den holstenske universitetsby medf\xc3\xb8rte. Hun hjalp ham ogs\xc3\xa5 i hans stilling som l\xc3\xa6rer i et ildeset sprog og en overset litteratur; dog mener han, at den \xc3\xa5ndelige koncentration, han her blev tvungen til, ikke var uden nytte for ham._NEWLINE_To serier af hans forel\xc3\xa6sninger kom i trykken: \xe2\x80\x9cFormenlehre der d\xc3\xa4nischen Sprache\xe2\x80\x9d 1823 og \xe2\x80\x9cNordische Mythologie\xe2\x80\x9d 1827. Det vigtigste udbytte af de tre \xc3\xa5rs kielerophold var den indtr\xc3\xa6ngen i den hegelske filosofi, han her p\xc3\xa5begyndte efter tilskyndelse af professor i filosofi etatsr\xc3\xa5d Johan Erik von Berger, og senere f\xc3\xb8rte videre under et bes\xc3\xb8g i Berlin. Her h\xc3\xb8rte han og omgikkes Hegel s\xc3\xa5vel som hans discipel Gans (Eduard Gans\xc2\xa0?). F\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 rejsen til Danmark afsl\xc3\xb8rede Hegels system sig ved en slags \xc3\xa5benbaring p\xc3\xa5 tilbagerejsen i sin fulde gennemskuelighed._NEWLINE_Ved sit skrift \xe2\x80\x9cOm den menneskelige Frihed\xe2\x80\x9d (Kiel 1824) blev Heiberg den f\xc3\xb8rste talsmand for den hegelske l\xc3\xa6re i dansk litteratur.\n_START_SECTION_\n1825 p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8g i K\xc3\xb8benhavn, succes med vaudevillen\n_START_PARAGRAPH_\nI sommeren 1825 bes\xc3\xb8gte Heiberg K\xc3\xb8benhavn med det faste fors\xc3\xa6t at g\xc3\xb8re et fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at skabe sig en virksomhed i den s\xc3\xa5 st\xc3\xa6rkt savnede hovedstad. Han t\xc3\xa6nkte n\xc3\xa6rmest p\xc3\xa5 teatret, som havde spillet hans \xe2\x80\x9cNina\xe2\x80\x9d det foreg\xc3\xa5ende \xc3\xa5r._NEWLINE_Ved sommerforestillingerne havde en tysk skuespillerinde, Mlle. Emilie Pohlmann, gjort megen lykke med sangfarcen eller vaudevillen Die Wiener in Berlin. Dette indgav Heiberg den tanke at omplante genren p\xc3\xa5 dansk. Han kendte den godt nok b\xc3\xa5de fra Paris og fra Tyskland, han havde i sin musikalske dannelse en hovedbetingelse for opgavens lykkelige l\xc3\xb8sning og turde tiltro sig s\xc3\xa5 megen komisk kraft, s\xc3\xa5 n\xc3\xa6rt et sl\xc3\xa6gtskab med vor lystspildigtnings bedste traditioner, at han under denne nye form ville kunne yde bidrag til et repertoire, der atter kunne give teatrets kunst og den dramatiske litteratur en national farve, som alt for l\xc3\xa6nge havde v\xc3\xa6ret fortr\xc3\xa6ngt af det fremmede._NEWLINE_Heiberg ville nemlig ikke n\xc3\xb8jes med en ydre overf\xc3\xb8relse af vaudevilleformen; han ville p\xc3\xa5 den ene side g\xc3\xb8re det musikalske element fyldigere og form\xc3\xa6le det p\xc3\xa5 en inderligere m\xc3\xa5de med handling og karaktertegning, end forbilleder kendte det, p\xc3\xa5 den anden side genf\xc3\xb8de den lokalkomiske burleske i Holbergs \xc3\xa5nd og derved knytte den afbrudte forbindelse mellem scenens fortid og nutid._NEWLINE_Han meddelte den handledygtigste af teaterdirekt\xc3\xb8rerne, Jonas Collin, sine tanker og blev livlig opmuntret til at s\xc3\xa6tte dem i v\xc3\xa6rk. Heiberg skrev da Kong Salomon og J\xc3\xb8rgen Hattemager, som blev opf\xc3\xb8rt 28. november 1825 og modtaget med en tilslutning, der viste, at slaget var vundet fuldst\xc3\xa6ndig: der kom nyt liv i skuespillerne, for\xc3\xb8get teaterinteresse hos publikum og rigeligt med penge i kassen, et \xc3\xb8konomisk resultat, som blev en vigtig hj\xc3\xa6lp for Collin, n\xc3\xa5r det gjaldt om at sl\xc3\xa5 den gnavne modstand mod vaudevillen ned hos flere \xc3\xa6ldre autoriteter, is\xc3\xa6r hos Rahbek._NEWLINE_I begyndelsen af februar det f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r gik som \xe2\x80\x9cGeburtsdagsstykke\xe2\x80\x9d Den 28. Januar; da Heiberg ugedagen efter p\xc3\xa5 Frydendahls aftenunderholdning s\xc3\xa5 den 13-\xc3\xa5rige Johanne Luise P\xc3\xa4tges optr\xc3\xa6de sammen med Christian Niemann Rosenkilde i Poul Martin M\xc3\xb8llers kongenshave-dialog \xe2\x80\x9cHans og Trine\xe2\x80\x9d, benyttede han parret som hovedfigurer i sin n\xc3\xa6ste vaudeville, Aprilsnarrene, opf\xc3\xb8rt f\xc3\xb8rste gang 22. april 1826, og beregnede to af de f\xc3\xb8lgende: Et Eventyr i Rosenborg Have og De Uadskillelige, for en stor del p\xc3\xa5 den unge piges m\xc3\xa6rkelige talent, hvis varme talsmand i pressen Heiberg fra f\xc3\xb8rste f\xc3\xa6rd blev._NEWLINE_Forud for de to sidstn\xc3\xa6vnte vaudeviller var i oktober 1826 Recensenten og Dyret blevet spillet; den havde forud for og under opf\xc3\xb8relsen s\xc3\xa5 mange fordomme at k\xc3\xa6mpe imod, at succesen forspildtes._NEWLINE_Heiberg lod den derfor straks tage af repertoiret og udarbejdede den dramaturgiske afhandling \xe2\x80\x9cOm vaudevillen som dramatisk digtart og om dens betydning p\xc3\xa5 den danske Skueplads\xe2\x80\x9d, et polemisk skrift, der med selvf\xc3\xb8lelse h\xc3\xa6vdede b\xc3\xa5de den nye digtarts og dens forfatters stilling i dansk litteratur, men \xe2\x80\x93 som tiden har vist \xe2\x80\x93 ikke overdrev, n\xc3\xa5r Heiberg forudsagde det nationale lystspils og dets sceniske fremstillings genopblomstring fra det \xc3\xb8jeblik af, da vaudevillen havde inaugureret, grundlagt en ny teater\xc3\xa6ra.\n_START_SECTION_\n1827 Ugebladet \xe2\x80\x9cKj\xc3\xb8benhavns flyvende Post\xe2\x80\x9d som bindeled til publikum\n_START_PARAGRAPH_\nHans argumentation gjorde den virkning p\xc3\xa5 publikum, at \xe2\x80\x9cRecensenten og Dyret\xe2\x80\x9d, genopf\xc3\xb8rt i en lidt omarbejdet skikkelse, nu slog fuldst\xc3\xa6ndig igennem og blev den hyppigst spillede af alle vaudevillerne._NEWLINE_Denne gode f\xc3\xb8lge af hans \xc3\xa6stetiske vejledning tilskyndede Heiberg til at etablere en varigere forbindelse mellem sig og den dannede l\xc3\xa6severden, og organet for denne forbindelse blev \xe2\x80\x9cKj\xc3\xb8benhavns flyvende Post\xe2\x80\x9d, som begyndte 1. januar 1827 og udkom to gange ugentlig i to \xc3\xa5r; 1829 var der et ophold i udgivelsen som dog blev genoptaget 1830 med tre ugentlige numre. Med udgangen af dette \xc3\xa5r oph\xc3\xb8rte den regelm\xc3\xa6ssige udgivelse; i januar 1834 kom det f\xc3\xb8rste nummer af \xe2\x80\x9cDen flyvende Posts Interimsblade\xe2\x80\x9d, hvis f\xc3\xb8rste 100 Numre indtil juni 1836 danner et bind; med nr. 135 (21. december 1837) sluttedes andet bind._NEWLINE_Siden Rahbeks \xe2\x80\x9cDanske Tilskuer\xe2\x80\x9d i dens bedste \xc3\xa5r havde intet ugeblad af underholdende art haft en s\xc3\xa5 udbredt og tillige s\xc3\xa5 dannet l\xc3\xa6sekreds som Heibergs \xe2\x80\x9cFlyvende Post\xe2\x80\x9d. Ikke just fordi han var en s\xc3\xa6rlig ivrig eller omhyggelig redakt\xc3\xb8r; adskilligt af bladets indhold var fyldekalk, mest i skikkelse af overs\xc3\xa6ttelser uden st\xc3\xb8rre v\xc3\xa6rd; men til geng\xc3\xa6ld indeholdt det Heibergs egne vittigt r\xc3\xa6sonnerende eller skarpt polemiserende artikler og var tillige den opvoksende digtersl\xc3\xa6gts fornemme organ, i hvilket Christian Winther, H.C. Andersen, Carl Bagger og andre debuterede som lyrikere, fru Gyllembourg og Carl Bernhard som novelister. (Carl Bernhard: pseudonym for Andreas Nicolai de Saint-Aubain)\n_START_SECTION_\nBetydningen af Heibergs \xc3\xa6stetiske kritik i ugebladet \xe2\x80\x9cFlyvende Post\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nHvad der dog gav bladet st\xc3\xb8rst betydning og anseelse, var Heibergs \xc3\xa6stetiske kritik. Her begyndte i \xc3\xa5rgangen 1827 med anmeldelsen af \xe2\x80\x9cV\xc3\xa6ringerne i Miklagard\xe2\x80\x9d den v\xc3\xa6rds\xc3\xa6ttelse af Oehlenschl\xc3\xa4ger, der blev en forts\xc3\xa6ttelse af Baggesens opposition, men bygget p\xc3\xa5 en systematisk betragtning og udg\xc3\xa5et fra et \xc3\xa6stetisk totalsyn, som ganske vist mest dv\xc3\xa6lede ved den formelle bestemmelse af digtarternes gr\xc3\xa6nselinjer, men ogs\xc3\xa5 ad denne vej n\xc3\xa5ede til gyldige domme og uimodsigelige resultater._NEWLINE_Heibergs kritik vakte den st\xc3\xa6rkeste forargelse blandt Oehlenschl\xc3\xa4gers tilh\xc3\xa6ngere, og navnlig, da han i det f\xc3\xb8rste nummer af \xc3\xa5rgangen 1830 havde railleret med digterens optr\xc3\xa6den ved doktorpromotionen i Lund den foreg\xc3\xa5ende sommer, kom han i en heftig fejde med de s\xc3\xa5kaldte \xe2\x80\x9cSoranere\xe2\x80\x9d (Hauch, Christian Wilster og Hjort), en polemik, som b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 vers og prosa f\xc3\xb8rtes med den mest overlegne vittighed fra Heibergs side, s\xc3\xa5 at han stod som sejrherre, selv hvor han ikke s\xc3\xa5 ganske havde ret.\n_START_SECTION_\n1828 Skuespillet \xe2\x80\x9cElverh\xc3\xb8j\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nImidlertid havde han i sommeren 1828 skrevet skuespillet \xe2\x80\x9cElverh\xc3\xb8j\xe2\x80\x9d, der blev opf\xc3\xb8rt som festforestilling 6. november i anledning af prins Frederiks form\xc3\xa6ling med prinsesse Vilhelmine og er spillet over 300 gange \xe2\x80\x93 det st\xc3\xb8rste antal forestillinger, noget stykke har oplevet p\xc3\xa5 vor scene \xe2\x80\x93 indtil omkring \xc3\xa5r 1900, da dette skrives. Som p\xc3\xa5sk\xc3\xb8nnelse af dette arbejde udn\xc3\xa6vntes Heiberg 20. december 1828 til teaterdigter og fast overs\xc3\xa6tter med en gage af 600 rigsdaler, for hvilket vederlag han skulle overs\xc3\xa6tte et vist antal akter \xc3\xa5rligt og skrive de dengang s\xc3\xa5 hyppigt forekommende festsange, prologer og lignende lejlighedsarbejder._NEWLINE_I oktober 1829 opf\xc3\xb8rtes for f\xc3\xb8rste og sidste gang \xe2\x80\x9cPrinsesse Isabella eller 3 aftener ved Hoffet\xe2\x80\x9d, et romantisk intrigestykke med det spanske dramas lyriske karakter.\n_START_SECTION_\n1829 titel af professor og 1830 docent ved den milit\xc3\xa6re h\xc3\xb8jskole, et par bidrag til filosofien\n_START_PARAGRAPH_\nSamme \xc3\xa5r fik Heiberg titel af professor, og 1830, da den milit\xc3\xa6re h\xc3\xb8jskole oprettedes, blev han udn\xc3\xa6vnt til docent i logik, \xc3\xa6stetik og dansk litteratur, hvilken l\xc3\xa6rerplads han forestod indtil h\xc3\xb8jskoleundervisningens omordning 1836; litter\xc3\xa6re frugter af denne virksomhed er \xe2\x80\x9cLedetraad ved Forel\xc3\xa6sningerne over Filosofiens Filosofi eller den spekulative Logik\xe2\x80\x9d (1832), \xe2\x80\x9cIndledningsforedrag til det i november 1834 begyndte logiske Kursus\xe2\x80\x9d (1835) og \xe2\x80\x9cUdsigt over den danske skj\xc3\xb8nne Litteratur\xe2\x80\x9d (1831). 31. juli 1831 indgik Heiberg \xc3\xa6gteskab med kongelig skuespillerinde Johanne Luise P\xc3\xa4tges._NEWLINE_I november samme \xc3\xa5r opf\xc3\xb8rtes vaudevillen \xe2\x80\x9cKj\xc3\xb8ge Huskors\xe2\x80\x9d; med \xe2\x80\x9cDe danske i Paris\xe2\x80\x9d (1832) og det i sin art fuldkomne og uovertr\xc3\xa6ffelige kunstv\xc3\xa6rk \xe2\x80\x9cNej\xe2\x80\x9d (1836) afsluttedes vaudevilledigtningen, til hvilken endnu m\xc3\xa5 henregnes nogle monologer (\xe2\x80\x9cSupplikanten\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cJa\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cEmilies Hj\xc3\xa6rtebanken\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9cGrethe i Sorgenfri\xe2\x80\x9d) og \xe2\x80\x9cUlla skal paa Bal. En bellmansk Situation\xe2\x80\x9d. 1834 fremkom eventyrkomedien \xe2\x80\x9cAlferne\xe2\x80\x9d, i hvilken Tiecks bekendte eventyr er dramatiseret med overlegen teknisk kyndighed og en beundringsv\xc3\xa6rdig uddybning af dets poetiske id\xc3\xa9._NEWLINE_1836 rejste Heiberg med sin hustru over Berlin og gennem Tyskland til Paris, hvor hans gamle fader endnu levede. \xc3\x85ret efter begyndte han p\xc3\xa5 udgivelsen af \xe2\x80\x9cPerseus, Journal for den spekulative Id\xc3\xa9\xe2\x80\x9d, og p\xc3\xa5 en ejendommelig m\xc3\xa5de forenede han den filosofiske spekulation med poetisk anskuelighed i eventyrkomedien \xe2\x80\x9cFata Morgana\xe2\x80\x9d, som opf\xc3\xb8rtes 1838, men kun gik fem gange, dels fordi dens id\xc3\xa9indhold l\xc3\xa5 over den store m\xc3\xa6ngdes horisont, dels fordi teatrets maskineri virkede alt for ufuldkomment til at kunne tilfredsstille de krav, stykket stillede._NEWLINE_Af lignende grunde opn\xc3\xa5ede den romantiske komedie \xe2\x80\x9cSyvsoverdag\xe2\x80\x9d, der blev skrevet som feststykke i anledning af Christian 8.s kroning (1840), ligeledes kun fem opf\xc3\xb8relser, men har ved den senere genoptagelse 1872 i fuldt m\xc3\xa5l vundet den anerkendelse, som dette \xc3\xa6gte poetiske og p\xc3\xa5 s\xc3\xa6rlig vis dansk-nationale skuespil fortjener.\n_START_SECTION_\n1839 Populariteten aftager og Heiberg g\xc3\xb8r front mod publikum\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5rene omkring tronskiftet 1839 var Heibergs tidligere s\xc3\xa5 store popularitet i st\xc3\xa6rkt aftagende. Efter provinsialst\xc3\xa6ndernes oprettelse havde \xe2\x80\x9cDen flyvende Posts Interimsblade\xe2\x80\x9d bragt forskellige politisk-r\xc3\xa6sonnerende artikler, hvis afgjort konservative \xc3\xa5nd st\xc3\xa6rkt havde mishaget de liberale ordf\xc3\xb8rere og den ungdom, som fulgte dem._NEWLINE_Hvorledes Heiberg bed\xc3\xb8mte den oppositionelle bev\xc3\xa6gelse og dens ledere \xe2\x80\x93 med undtagelse af F\xc3\xa6drelandet, for hvis fornemmere holdning han n\xc3\xa6rede kvalificeret agtelse -, giver sig tilstr\xc3\xa6kkelig tydeligt til kende i tredje akt af den apokalyptiske komedie En Sj\xc3\xa6l efter D\xc3\xb8den, hvor de liberale institutioner og deres m\xc3\xa6nd er indlemmede i trivialitetens helvede._NEWLINE_Dette mesterv\xc3\xa6rk af komisk digtning udkom i slutningen af 1840 som det omfangsrigeste og v\xc3\xa6gtigste parti af de Nye Digte, hvis \xc3\xb8vrige indhold udgjordes af romancecyklen De Nygifte samt digtene Gudstjeneste og Protestantismen i Naturen._NEWLINE_Vendte publikum sig mere og mere bort fra Heiberg, s\xc3\xa5 gjorde denne til geng\xc3\xa6ld st\xc3\xa6rkere og st\xc3\xa6rkere front mod publikum og trak sig omsider i stolt fornemhed tilbage fra al ber\xc3\xb8ring med det masseagtige._NEWLINE_I \xe2\x80\x9cIntelligensblade\xe2\x80\x9d, som udkom i fire bind fra 1842-44, l\xc3\xa6ste han publikum teksten og varierede atter og atter beviset for m\xc3\xa6ngdens selvf\xc3\xb8lgelige mangel p\xc3\xa5 evne og berettigelse til at f\xc3\xa6lde dom i \xc3\xa5ndelige sager._NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 digtene i det samtidig udkommende billedv\xc3\xa6rk \xe2\x80\x9cDanmark, et malerisk atlas\xe2\x80\x9d benyttede han til udfald mod de nye politiske og litter\xc3\xa6re tankers talsm\xc3\xa6nd, og satyrspillet \xe2\x80\x9cN\xc3\xb8ddekn\xc3\xa6kkerne\xe2\x80\x9d (1845) samler som i et br\xc3\xa6ndeglas al den overlegne foragt, hvormed digteren fra sit mere oph\xc3\xb8jede stade ser ned p\xc3\xa5 endelighedens rastl\xc3\xb8se, men p\xc3\xa5 samme tid i h\xc3\xb8jere forstand meningsl\xc3\xb8se f\xc3\xa6rd, over for hvis tilf\xc3\xa6ldighed han peger p\xc3\xa5 naturens, s\xc3\xa6rlig himmelklodernes, lovbundne gang som den lysende mods\xc3\xa6tning.\n_START_SECTION_\nAstronomiske studier\n_START_PARAGRAPH_\nDe astronomiske studier, som altid havde v\xc3\xa6ret ham k\xc3\xa6re, optog i st\xc3\xb8rre og st\xc3\xb8rre m\xc3\xa5l hans tid og satte litter\xc3\xa6r frugt i de tre bind af \xc3\xa5rbogen \xe2\x80\x9cUrania\xe2\x80\x9d (1844\xe2\x80\x9346) med afhandlingerne \xe2\x80\x9cDet astronomiske aar\xe2\x80\x9d og \xe2\x80\x9cOm Tiden og dens bestemmelse ved astronomiske Observationer\xe2\x80\x9d samt monografierne \xe2\x80\x9cHven, tilforn Danmarks Observatorium\xe2\x80\x9d og \xe2\x80\x9cSophie Brahe, en Hverdagshistorie fra det 16. og 17. Aarhundrede\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\n1847 Lystspillet \xe2\x80\x9cValgerda\xe2\x80\x9d og censorembede ved teatret\n_START_PARAGRAPH_\nKun \xc3\xa9n gang endnu bragte Heiberg sin ungdomsk\xc3\xa6rlighed, teatret, en gave: da han i 1847, anonymt skrev toakts-lystspillet \xe2\x80\x9cValgerda\xe2\x80\x9d; det havde den politiske tvedeling i tiden til emne og gjorde med digterisk overlegenhed ret og skel mellem den konservative og den liberale retning. Heiberg benyttede for \xc3\xb8vrigt kun konflikten som udgangspunkt for en fint gennemf\xc3\xb8rt handling og en p\xc3\xa5 samme tid sikker og diskret karaktertegning._NEWLINE_Fra 1839 blev han fritaget for sin forpligtelse til at overs\xc3\xa6tte et vist antal skuespil. Til geng\xc3\xa6ld skulle han genneml\xc3\xa6se de til teatret indleverede arbejder, foresl\xc3\xa5 tjenlige forandringer i dem, han mente egnede til opf\xc3\xb8relse, og have tilsyn med de f\xc3\xb8rste pr\xc3\xb8ver._NEWLINE_Dette censorembede bekl\xc3\xa6dte Heiberg endnu, da skuepladsen efter den frie forfatnings indf\xc3\xb8relse gik over fra kongen til staten og fik sin \xc3\xb8verste myndighed i kultusministeren i stedet for som tidligere i den til hoffet knyttede teaterchef, under hvem de \xc3\xb8vrige direkt\xc3\xb8rer havde sorteret._NEWLINE_Denne kollegiale bestyrelsesform skulle nu opgives og en enkelt mand s\xc3\xa6ttes i spidsen for ledelsen med ansvarlighed over for ministeren. Det lykkedes Johan Nicolai Madvig at form\xc3\xa5 Heiberg til at overtage denne post som den, der af alle udpegedes som den bedst kvalificerede, og under 23. juli 1849 modtog han sin udn\xc3\xa6vnelse.\n_START_SECTION_\n1849\xe2\x80\x931856 Teaterchef\n_START_PARAGRAPH_\nI syv \xc3\xa5r \xe2\x80\x93 indtil 21. juni 1856 \xe2\x80\x93 var Heiberg teaterchef, en stormfuld periode, i hvilken ogs\xc3\xa5 ved teatret tidens parlamentariske ideer br\xc3\xb8des med den styrende autoritet, medens denne ikke altid fandt den forn\xc3\xb8dne st\xc3\xb8tte hos sin eneste foresatte, der i sin egenskab af minister ofte havde politiske hensyn at tage til stemningen i rigsdag og presse og m\xc3\xa5tte inddrage ogs\xc3\xa5 teatret under det do-ut-des-system ("jeg giver, for at du skal give") \xe2\x80\x93 der, til skade for fastheden i styrelsen, er den parlamentariske forhandlings ledende princip._NEWLINE_Dertil kom den vanskelighed, det altid \xe2\x80\x93 med eller uden grund \xe2\x80\x93 volder en teaterstyrer at have scenens ypperste kunstnerinde til hustru, samt rivninger af personlig art, om end under kunstens maske. Disse uoverensstemmelser f\xc3\xb8rte til, at flere af teatrets b\xc3\xa6rende kr\xc3\xa6fter forlod Heiberg, ja endog oprettede en konkurrence med Det kongelige Teater._NEWLINE_Det var navnlig denne omst\xc3\xa6ndighed i forbindelse med de angreb, pressen begyndte at rette mod hans hustrus kunst, der bev\xc3\xa6gede Heiberg til at tage sin afsked og tiltr\xc3\xa6de en udenlandsrejse til Berlin, Dresden, Marienbad og Prag._NEWLINE_Han overtog p\xc3\xa5 ny sin post som censor og hengav sig i sin fritid med for\xc3\xb8get iver til sine videnskabelige studier. Kun \xc3\xa9n gang endnu g\xc3\xa6stede hans sangmuse ham, da han 1857 ved efterretningen om sin ungdomsveninde Ida Bruns (Bombelles\') d\xc3\xb8d skrev sit sk\xc3\xb8nne, om Goethes klarhed og stemningsfylde mindende digt: \xe2\x80\x9cDe samle sig lig underfulde Dr\xc3\xb8mme\xe2\x80\x9d, hvilket han, som for at tilkendegive sin despekt for den politiske presse, lod indrykke i Adresseavisen.\n_START_SECTION_\nDen lyriske produktion\n_START_PARAGRAPH_\nHeibergs lyriske produktion er for \xc3\xb8vrigt for en stor del en lejlighedsdigtning, der i v\xc3\xa6rd st\xc3\xa5r langt tilbage for dette hans sidste digt, fordi lejligheden har v\xc3\xa6ret en ydre, tvingende tilskyndelse og ikke, som her, en indvortes vakt stemning._NEWLINE_M\xc3\xa5 det end siges, at Heiberg overhovedet er noget k\xc3\xb8lig i den lyriske f\xc3\xb8lelse og dens udtryk, findes der dog mellem hans digte klassiske fuldkommenheder, der h\xc3\xb8rer til vor poetiske litteraturs uforg\xc3\xa6ngeligste, ikke mindst de erotiske eller naturskildrende sange i vaudevillerne.\n_START_SECTION_\nHeibergs indflydelse i dansk \xc3\xa5ndsliv\n_START_PARAGRAPH_\nDet er i det hele taget fra teatret, at Heiberg har \xc3\xb8vet sin st\xc3\xb8rste indflydelse p\xc3\xa5 vort \xc3\xa5ndsliv, en indflydelse, der i brede str\xc3\xb8mme som i sm\xc3\xa5 kanaler har gennemtr\xc3\xa6ngt nationen og gjort den i mange m\xc3\xa5der til en anden, end den var f\xc3\xb8r 1825, ved at f\xc3\xb8re dens stemningsliv tilbage i dets gamle leje, genf\xc3\xb8de dens komiske skuespillitteratur og v\xc3\xa6kke en fremstillingskunst, som falder sammen med dens naturs s\xc3\xa6regne ytringsm\xc3\xa5de._NEWLINE_Sin tidsalders \xc3\xa6stetiske smag har Heiberg p\xc3\xa5virket i en uberegnelig grad ogs\xc3\xa5 som den anerkendte mester i kritisk kunst, som den f\xc3\xb8rste, der d\xc3\xb8mte ud fra en samlet og sammenh\xc3\xa6ngende l\xc3\xa6rebygning. Heiberg har ingensteds gjort rede for denne i dens helhed, men den lader sig uden vanskelighed konstruere ud af hans forskellige kritiske afhandlinger._NEWLINE_Det hegelske system, som han svor til, har vel af og til gjort vold p\xc3\xa5 f\xc3\xa6nomenerne for at f\xc3\xa5 dem til at passe og besk\xc3\xa6ftigede sig mere med kunstens former end med dens \xc3\xa5nd; som systemet selv ville Heibergs benyttelse af det nu kun have historisk betydning, hvis ikke hans sikre og fine smag \xe2\x80\x93 med de begr\xc3\xa6nsninger, den i f\xc3\xb8lge sit v\xc3\xa6sen havde og m\xc3\xa5tte have \xe2\x80\x93 havde stemplet hans domme med et pr\xc3\xa6g af vederh\xc3\xa6ftighed, af sund sans og sky for det affekterede, der ogs\xc3\xa5 i hans egenskab af smagsdommer gjorde ham til et \xc3\xa6gte udtryk for hans nations bedste karaktertr\xc3\xa6k._NEWLINE_Heiberg, som 1850 var blevet etatsr\xc3\xa5d, d\xc3\xb8de 25. august 1860 under sit sommerophold p\xc3\xa5 herreg\xc3\xa5rden Bonderup mellem Ringsted og Holb\xc3\xa6k. Efter flere foreg\xc3\xa5ende samlede udgaver af hans skrifter fulgte i 1861 og 1862 den store i 22 bind, halvdelen poetiske og halvdelen prosaiske arbejder.\n_START_SECTION_\nSom filosof introducerer Heiberg det hegelske system i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nDa Heiberg skulle v\xc3\xa6lge sin livsgerning, vidste han ikke, om han ville v\xc3\xa6re diplomat eller landm\xc3\xa5ler, naturforsker eller digter. Man aner allerede heraf, at han ikke h\xc3\xb8rte til de st\xc3\xa6rkt ensidig udrustede, for hvem naturen s\xc3\xa5 at sige allerede har valgt. I virkeligheden delte han sig ogs\xc3\xa5 hele livet igennem mellem forskellige besk\xc3\xa6ftigelser, og var han end f\xc3\xb8rst og fremmest digter, s\xc3\xa5 f\xc3\xb8rte hans st\xc3\xa6rke interesse for at v\xc3\xa6re dette med fuld bevidsthed om, hvad han gjorde, ham dog til tillige efter en omfattende m\xc3\xa5lestok at sysle med digtekunstens teori, \xc3\xa6stetikken, ja filosofien i det hele._NEWLINE_Medens Frederik Christian Sibbern og Poul M\xc3\xb8ller stillede sig med en vis k\xc3\xb8lighed over for det hegelske system, blev Heiberg dets ivrige og trofaste tilh\xc3\xa6nger, og det blev en af hans livsopgaver at indf\xc3\xb8re det i Danmark._NEWLINE_Heiberg virkede for denne opgave dels ved sine forel\xc3\xa6sninger p\xc3\xa5 den milit\xc3\xa6re h\xc3\xb8jskole, dels ved udgivelsen af forskellige direkte filosofiske afhandlinger og endelig ved at l\xc3\xa6gge systemet til grund for og lade det tr\xc3\xa6de frem mere eller mindre tydeligt i sine mange anmeldelser og kritikker. Naturligvis var det f\xc3\xb8rst og fremmest kunstens, s\xc3\xa6rlig digtekunstens, filosofi, der besk\xc3\xa6ftigede ham.\n_START_SECTION_\nDen hegelske filosofis ejendommelighed\n_START_PARAGRAPH_\nDen hegelske filosofis ejendommelighed best\xc3\xa5r som bekendt navnlig deri, at den har en overvejende intuitiv karakter, skjult under den s\xc3\xa5kaldte immanente eller dialektiske metode._NEWLINE_Heiberg s\xc3\xb8gte f\xc3\xb8rst ved et par afhandlinger at give sit publikum smag for metoden og anvendte den derefter i sin fremstilling af \xc3\xa6stetikken, dels i afhandlingen \xe2\x80\x9cOm Vaudevillen\xe2\x80\x9d, dels i den st\xc3\xb8rre afhandling \xe2\x80\x9cOm Malerkunsten osv.\xe2\x80\x9d.'