b"\n_START_ARTICLE_\nIndiana\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nOprindelige amerikanere, der boede i omr\xc3\xa5det, var bl.a. miami-stammen og shawnee._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste europ\xc3\xa6er, som udforskede det nuv\xc3\xa6rende Indiana, var Ren\xc3\xa9 Robert Cavelier de La Salle, og omr\xc3\xa5det blev i 1682 overgivet den franske krone som del af Ny Frankrig. Franskm\xc3\xa6ndene var ikke s\xc3\xa6rskilt interesserede i at befolke regionen, men grundlagde handelsstationer, der foretog byttehandler med lokale indianere, og man fik p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de skind. I 1732 grundlagde Frankrig den f\xc3\xb8rste faste bev\xc3\xa6bnede post i Indiana i Vincennes. Briterne begyndte at konkurrere med franskm\xc3\xa6ndene om pelshandelen fra begyndelsen af det 18. \xc3\xa5rhundrede. I 1754 br\xc3\xb8d den franske og indianske krig ud i Nordamerika, og den sluttede i 1763 med fransk nederlag. Som f\xc3\xb8lge af Pariserfreden overgav franskm\xc3\xa6ndene kontrollen over Indiana-omr\xc3\xa5det og andre omr\xc3\xa5der til briterne. I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r voksede befolkningen langsomt, og de kolonister, der kom fra de 13 oprindelige kolonier, bosatte sig is\xc3\xa6r i Vincennes._NEWLINE_Efter USA's uafh\xc3\xa6ngighedskrig blev Indiana i 1787 en del af Northwest-territoriet, og i 1800 blev Indiana-territoriet dannet med hovedstad i Vincennes. I 1809 blev Illinois-territoriet udskilt, og Indiana fik sin nuv\xc3\xa6rende udstr\xc3\xa6kning. USA's regering stimulerede tilflytningen til omr\xc3\xa5det ved salget af billige jordlodder._NEWLINE_Det samme \xc3\xa5r k\xc3\xb8bte William Henry Harrison 1,17 mio. hektar land af de oprindelige amerikanere ved Fort Wayne-traktaten, som var en af katalysatorerne for Tecumseh-krigen, der begyndte i 1811, da diverse stammer samlede sig mod amerikanerne. Indianerstammerne blev sl\xc3\xa5et ved et slag, men allierede sig i 1812 med briterne. I 1813 blev stammerne igen sl\xc3\xa5et, og lederen af indianerne, Tecumseh, blev dr\xc3\xa6bt, hvilket afsluttede angrebene mod de amerikanske bos\xc3\xa6ttelser._NEWLINE_I 1813 blev Indianas hovedstad flyttet til Corydon , og den 11. december 1816 blev Indiana den 19. delstat i USA._NEWLINE_I 1821 blev Indianapolis grundlagt, og byen blev delstatens hovedstad i 1824 takket v\xc3\xa6re dens centrale placering i staten._NEWLINE_In 1861 begyndte den amerikanske borgerkrig. Indiana, hvis befolkning var overvejende abolitionister, deltog aktivt p\xc3\xa5 Unionens side mod Amerikas Konf\xc3\xb8dererede Stater. Det eneste slag, der blev udk\xc3\xa6mpet i Indiana under borgerkrigen, var Slaget ved Corydon i 1863._NEWLINE_Efter krigen opstod der \xc3\xb8konomisk nedgang for landbruget p\xc3\xa5 grund af lave priser p\xc3\xa5 afgr\xc3\xb8der og h\xc3\xb8je udgifter til transport. Mange jordbrugere blev forg\xc3\xa6ldet og flyttede til byerne. Landbruget kom f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 fode igen i 1890'erne._NEWLINE_I 1886 blev der fundet naturgas i Indiana, hvilket tiltrak en r\xc3\xa6kke industriforetagender. Den industrielle sektor voksede hurtigt i de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5rtier i det 20. \xc3\xa5rhundrede, og industribyer opstod, bl.a. Gary, der blev grundlagt i 1906 af United States Steel Corporation._NEWLINE_I 1929 startede Depressionen, som medf\xc3\xb8rte \xc3\xb8konomisk krise i Indiana med lukning af industrier og arbejdsl\xc3\xb8shed til f\xc3\xb8lge. Krisen varede igennem 1930'erne, men socio\xc3\xb8konomiske programmer hjalp dog med til at formindske effekterne._NEWLINE_Indiana havde \xc3\xb8konomisk fremgang indtil 1970'erne med industrien som vigtigste indt\xc3\xa6gtskilde. Byer som Indianapolis and Gary tiltrak fortsat landbrugere samt folk fra det sydlige USA, de fleste af dem med afro-amerikansk baggrund. I 1970'erne bet\xc3\xb8d moderniseringen af den industrielle sektor, at mange arbejdere blev arbejdsl\xc3\xb8se. I 1980'erne n\xc3\xa5ede nedgangen i industrien i Rustb\xc3\xa6ltet Indiana, dog i mindre grad end andre stater, og \xc3\xb8konomien kom i 1990'erne p\xc3\xa5 fode igen hurtigere end andre stater i Rustb\xc3\xa6ltet.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nDet meste af Indiana har et fugtigt fastlandsklima med hede, fugtige somre og kolde vintre. De sydligste dele af staten gr\xc3\xa6nser til et fugtigt, subtropisk klima med noget mildere vintre._NEWLINE_De h\xc3\xb8jere temperaturer om sommeren er gennemsnitligt 29\xc2\xa0\xc2\xb0C med k\xc3\xb8ligere n\xc3\xa6tter med omkring 16\xc2\xa0\xc2\xb0C. Vintrene er lidt mere varierende, men er generelt k\xc3\xb8lige til kolde med temperaturer over frysepunktet (koldere i den nordligste del) som maksimum i januar og en minimumstemperatur p\xc3\xa5 -8\xc2\xa0\xc2\xb0C for det meste af staten. Delstaten f\xc3\xa5r en del nedb\xc3\xb8r i alle fire \xc3\xa5rstider, gennemsnitligt 1.000\xc2\xa0mm om \xc3\xa5ret. Marts til august er den v\xc3\xa5deste periode._NEWLINE_Delstaten kan have d\xc3\xa5rligt vejr, inkl. vinterstorme og tordenvejr. Selv om Indiana ikke f\xc3\xa5r s\xc3\xa5 meget sne som nogle delstater nordp\xc3\xa5, s\xc3\xa5 er der af og til snestorme. Der er 40-50 dage med tordenvejr om \xc3\xa5ret, og marts og april har de fleste. Indiana er den delstat i Great Lakes-regionen, der oftest rammes af tornadoer.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomi\n_START_PARAGRAPH_\nIndianas bruttodelstatsprodukt var 214 mia. USA i 2005, og den gennemsnitlige indkomst per indbygger 31.150 USD. En stor grad af indtjeningen i Indiana kommer fra fremstilling. Calumet-regionen i det nordvestlige Indiana er det st\xc3\xb8rste st\xc3\xa5lproducerende omr\xc3\xa5de i USA. Andre fremstillingsindustrier omfatter bl.a. farmaceutiske produkter og medicinsk udstyr, biler, elektrisk udstyr, transportudstyr, kemiske produkter, gummi, r\xc3\xa5olie- og kulprodukter samt fabriksmaskineri._NEWLINE_P\xc3\xa5 trods af dens afh\xc3\xa6ngighed af fremstilling har Indiana v\xc3\xa6ret mindre ber\xc3\xb8rt af nedgangen i traditionel fremstillingsvirksomhed i Rustb\xc3\xa6ltet end mange af sine naboer. Forklaringen menes at v\xc3\xa6re visse faktorer p\xc3\xa5 arbejdsmarkedet; for det f\xc3\xb8rste kr\xc3\xa6ver meget af den tunge industri som industrimaskiner og st\xc3\xa5l fagl\xc3\xa6rt arbejdskraft, og virksomheder er ofte villige til at flytte derhen, hvor denne arbejdskraft er tilg\xc3\xa6ngelig. For det andet er Indianas arbejdsstyrke prim\xc3\xa6rt bosiddende i middelstore og mindre byer og ikke i store og dyre byer. Dette g\xc3\xb8r det muligt for virksomhederne at tilbyde lidt lavere l\xc3\xb8nninger for de samme f\xc3\xa6rdigheder, end de normalt ville skulle betale. Med andre ord ser virksomhederne ofte Indiana som en mulighed for at opn\xc3\xa5 personale med h\xc3\xb8jere f\xc3\xa6rdigheder til l\xc3\xb8nninger, der er under gennemsnittet._NEWLINE_Staten er beliggende i USA's kornb\xc3\xa6lte, og Indianas landbrugsmetoder og vigtigste afgr\xc3\xb8der afspejler dette: majs dyrkes til foder for svin og kv\xc3\xa6g. Sojab\xc3\xb8nner er ogs\xc3\xa5 en vigtig afgr\xc3\xb8de. Statens t\xc3\xa6thed p\xc3\xa5 et st\xc3\xb8rre byomr\xc3\xa5de som Chicago g\xc3\xb8r, at produktion af m\xc3\xa6lkeprodukter og \xc3\xa6g samt hortikultur ogs\xc3\xa5 er udbredt. Der dyrkes endvidere bl.a. meloner, tomater, vindruer og mynte. Det meste af det oprindelige areal var pr\xc3\xa6rie og skulle ikke ryddes for tr\xc3\xa6er. Mange omr\xc3\xa5der med skovv\xc3\xa6kst er stadig tilbage og leverer materiale til m\xc3\xb8belfremstillingssektoren i den sydlige del af staten._NEWLINE_Inden for minedrift er Indiana mest kendt for sin kalksten fra den sydlige og bakkede del. Der er ogs\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre kulminer i den sydlige del af staten. Som de fleste stater omkring de Store S\xc3\xb8er har Indiana sm\xc3\xa5 til mellemstore oliefelter, som prim\xc3\xa6rt findes i det sydvestlige hj\xc3\xb8rne af staten._NEWLINE_Indianas \xc3\xb8konomi anses for at v\xc3\xa6re en af de mest erhvervsvenlige i USA. Dette skyldes til dels dens konservative erhvervsmilj\xc3\xb8, lave virksomhedsskatter, lave medlemsgrad af fagforeninger og arbejdslovgivningen. _NEWLINE_Indiana har en indkomstskat p\xc3\xa5 3,4%, og mange af amterne inddriver ogs\xc3\xa5 skat. Momsen er p\xc3\xa5 6%.\n_START_SECTION_\nDemografi\n_START_PARAGRAPH_\nI 2006 havde Indiana et ansl\xc3\xa5et befolkningstal p\xc3\xa5 6.313.520, hvilket var en stigning p\xc3\xa5 3,8% siden 2000. Stigningen inkluderer en naturlig stigning p\xc3\xa5 196.728 personer (dvs. 541.506 f\xc3\xb8dsler minus 344.778 d\xc3\xb8dsfald) og en stigning p\xc3\xa5 grund af en nettoimmigration p\xc3\xa5 51.117 til staten._NEWLINE_Befolkningstilv\xc3\xa6ksten siden 1990 er is\xc3\xa6r foreg\xc3\xa5et i amterne omkring Indianapolis samt i Dearborn County, som ligger t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 Cincinnati._NEWLINE_I 2005 var der i Indiana 242.281 personer, f\xc3\xb8dt i udlandet, svarende til 3,9% af befolkningen._NEWLINE_Tysk-amerikanere er den st\xc3\xb8rste ophavsgruppe i Indiana med 22,7% af befolkningen. Andre st\xc3\xb8rre ophavsgrupper er amerikanere (12,0%), engelsk-amerikanere (8,9%), irsk-amerikanere (10,8%) og polsk-amerikanere (3,0%).\n_START_SECTION_\nReligion\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om det st\xc3\xb8rste enkelte kristne trossamfund er romersk-katolsk, s\xc3\xa5 er delstaten overvejende protestantisk. En unders\xc3\xb8gelse har vist, at 20% er romersk-katolske, 14% er baptister, 10% er anden kategori af kristne, 9% er metodister og 6% er lutheranere. Endvidere er 16% sekul\xc3\xa6re."