b'\n_START_ARTICLE_\nBredb\xc3\xa5nd\n_START_SECTION_\nVildledende brug\n_START_PARAGRAPH_\nBredb\xc3\xa5nd bruges ofte af internetudbydere i sammenh\xc3\xa6ng med hastigheder der historisk set ikke har v\xc3\xa6ret betegnet som bredb\xc3\xa5nd._NEWLINE_Da internettet for alvor vandt frem sidst i det 20. \xc3\xa5rhundrede var bredb\xc3\xa5nd et meget brugt buzzword. Det blev prim\xc3\xa6rt brugt til at beskrive den internetforbindelse som ville v\xc3\xa6re n\xc3\xb8dvendig for at tjenester s\xc3\xa5som IPTV ville blive praktisk mulige. Med datidens teknologier til komprimering af billede og lyd, s\xc3\xa5som MPEG-2 der benyttes til DVDer, blev det ansl\xc3\xa5et at en forbindelse med download-hastighed p\xc3\xa5 mellem 1,5 og 2 megabits pr. sekund ville v\xc3\xa6re n\xc3\xb8dvendig (defineret i ITU-T recommendation I.113). Dette skal ses i sammenh\xc3\xa6ng med at man typisk forbandt sig til internettet via modem, og en s\xc3\xa5dan forbindelse sj\xc3\xa6ldent kunne give mere end ca. 48 kilobit pr. sekund._NEWLINE_Dengang ville en "\xc3\xa6gte" bredb\xc3\xa5ndsforbindelse til internettet imidlertid blive s\xc3\xa5 dyr, at kun f\xc3\xa5 private ville have r\xc3\xa5d til den, og derfor brugte man betegnelsen bredb\xc3\xa5nd om internetforbindelser hvor man ikke skulle ringe op og ikke betalte minuttakst. Dette differencierede de nye ADSL- og kabelmodem-forbindelser (internet via kabel-TV) fra de gamle modem- og ISDN-forbindelser og muliggjorde at s\xc3\xa6lge forbindelser p\xc3\xa5 helt ned til 64 kilobit pr. sekund som v\xc3\xa6rende bredb\xc3\xa5nd. Dette skal ses i forhold til at ISDN ogs\xc3\xa5 giver 64 kilobit pr. sekund og kan give 128 kilobit pr. sekund ved brug af to telefonlinier (dette koster dog dobbelt takst)._NEWLINE_Internetforbindelser p\xc3\xa5 64 kilobit pr. sekund blev i en periode solgt af TDC-kabeltv som v\xc3\xa6rende bredb\xc3\xa5nd. Da hastighederne som f\xc3\xb8lge af den teknologiske udvikling steg oph\xc3\xb8rte man med at s\xc3\xa6lge denne hastighed. De fleste internetudbydere solgte hastigheder p\xc3\xa5 128 kilobit pr. sekund som v\xc3\xa6rende bredb\xc3\xa5nd i flere \xc3\xa5r._NEWLINE_EU bruger i sine statistikker en definition p\xc3\xa5 bredb\xc3\xa5nd som v\xc3\xa6rende forbindelser p\xc3\xa5 mindst 144 kbit/sekund. Denne definition g\xc3\xb8r at ISDN-forbindelser er bredb\xc3\xa5nd (2x64+16 kbit/sekund)._NEWLINE_IT- og Telestyrelsen har p\xc3\xa5 et tidspunkt defineret bredb\xc3\xa5nd til at v\xc3\xa6re minimum 2 Mbit/sekund._NEWLINE_Oprindeligt kommer betegnelsen bredb\xc3\xa5nd fra det engelske "broadband" som er mods\xc3\xa6tningen til "baseband", hvor broadband er et moduleret signal (f.eks traditionelt modem eller ADSL), mens baseband er umoduleret (f.eks ISDN eller Ethernet). Men betydningen som moduleret signal er kun benyttet i forbindelse med radiokommunikation og ikke i forbindelse med datakommunikation.\n_START_SECTION_\nModerne bredb\xc3\xa5nd\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste betragter i dag forbindelser via ADSL eller kabel-tv som bredb\xc3\xa5nd. Efterh\xc3\xa5nden er adgang til forbindelser baseret p\xc3\xa5 Ethernet, enten via UTP eller optisk fiber ved at v\xc3\xa6re udbredt, og her er der typisk tale om meget h\xc3\xb8jere hastigheder, gerne op til 100 Mbps._NEWLINE_Disse hurtige bredb\xc3\xa5ndsforbindelser giver mulighed for at udnytte forbindelsen til mange flere ting, herunder internetadgang med h\xc3\xb8j hastighed, bredb\xc3\xa5nds-tv via set-top boks og telefoni.'