b'\n_START_ARTICLE_\nSchweiz\' historie\n_START_PARAGRAPH_\nSchweiz\' historie har en s\xc3\xa6rstilling i Europas historie i og med landets centrale, men alligevel isolerede placering i Alperne. _NEWLINE_Staten Schweiz\' egentlige historie begyndte f\xc3\xb8rst i 1848, da landets nye forfatning blev fastsl\xc3\xa5et, men det omr\xc3\xa5de, som dagens Schweiz ligger i, har en langt \xc3\xa6ldre historie. Tiden f\xc3\xb8r 1291 er den forhistoriske tid, da omr\xc3\xa5det var beboet af keltisksprogede folk, som kom i kontakt og i konflikt med Romerriget. I tidlig middelalder blev omr\xc3\xa5det underlagt Frankerriget. Dagens Schweiz har tre forg\xc3\xa6ngere fra historisk tid. I 1291 opstod det gamle edsforbund, en l\xc3\xb8s sammenslutning af forskellige landomr\xc3\xa5der, som blev grundlagt af kantonerne Uri, Schwyz og Unterwalden, og blev sammenholdt af en fredsaftale, som gav selvstyre i forhold til det tysk-romerske rige. Dette omr\xc3\xa5de \xc3\xb8gedes gradvis, og 1648 fik omr\xc3\xa5det gennem Freden i Westfalen international suver\xc3\xa6nitet. De to sidste forg\xc3\xa6ngere er Den helvetiske republik (1798 \xe2\x80\x93 1803) og Det midterste edsforbund (1803 \xe2\x80\x93 1848). Dagens Schweiz fik sin endelige udformning i 1815.\n_START_SECTION_\nTidlig historie\n_START_PARAGRAPH_\nArk\xc3\xa6ologiske fund antyder, at j\xc3\xa6gere og samlere allerede var bosat i lavlandene nord for Alperne i slutningen af pal\xc3\xa6olitisk tid og ved neolitisk tid var omr\xc3\xa5det relativt t\xc3\xa6t beboet. De \xc3\xa6ldste spor af bopladser tilh\xc3\xb8rer Moust\xc3\xa9rienkulturen, og i de grotter, som datidens mennesker boede i, er der fundet 50.000 \xc3\xa5r gamle tr\xc3\xa6kulsrester. Der er ogs\xc3\xa5 dokumenteret jagt p\xc3\xa5 rensdyr i den samme kultur i \xc3\xa6ldre stenalder. Parallelt med den yngre stenalder spredte R\xc3\xb6ssenkulturen sig i nord og Cortaillodkulturen i det centrale Schweiz samt i den vestlige del. Derefter kom Horgenkulturen._NEWLINE_Rester af pilespidse fra bronzealderen er fundet fra s\xc3\xa5 tidligt som 3800 f.Kr. i de lavvandede omr\xc3\xa5der i mange inds\xc3\xb8er. Omkring 1500 f.Kr. bosatte keltisksprogede stammer sig i omr\xc3\xa5det. Raetere, som m\xc3\xa5ske var besl\xc3\xa6gtet med etruskerne fra Italien, levede i den \xc3\xb8stlige region, mens de vestlige regioner var besat af helvetiierne. Sidstn\xc3\xa6vnte er beskrevet af Julius C\xc3\xa6sar i hans beretninger om gallerkrigene i De Bello Gallico. En vigtig kulturgruppe var La T\xc3\xa8ne-kulturen, opkaldt efter et opdagelsessted i n\xc3\xa6rheden af Neuch\xc3\xa2tels\xc3\xb8en. Kulturen blev etableret en gang i 600-tallet f.Kr., og sporene forsvinder en gang i 50-tallet f.Kr., cirka p\xc3\xa5 samme tid som Romerriget besatte Gallien._NEWLINE_I \xc3\xa5r 58 f.Kr. fors\xc3\xb8gte helvetierne at undvige presset fra indvandrende germanske stammer ved selv at flytte ind i Gallien, men blev besejret ved Bibracte af Julius C\xc3\xa6sars h\xc3\xa6r og derefter sendt tilbage. Alperegionen blev underlagt Romerriget og blev omfattende romaniseret i de n\xc3\xa6ste \xc3\xa5rhundreder. Centeret for den romerske administration l\xc3\xa5 i Aventicum (Avenches). I \xc3\xa5r 259 e.Kr. gik nye germanske stammer, alemannerne, ind over den romerske gr\xc3\xa6nse mod nord, Limes Germanicus, og bosatte sig p\xc3\xa5 schweizisk omr\xc3\xa5de._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste kristne bisped\xc3\xb8mmer blev grundlagt i 300-tallet. Da Romerriget faldt, gik nye germanske stammer ind i omr\xc3\xa5det. Burgundere bosatte sig i vest, mens alemannerne pressede den tidligere keltisk-romerske befolkning langt ind i bjergomr\xc3\xa5derne. Burgunderne kom til at tilh\xc3\xb8re Frankerriget i 534; to \xc3\xa5r senere fulgte alemannerne. I disse omr\xc3\xa5der var der kun isolerede kristne lommer, som fortsatte at eksistere indtil irske munke genetablerede den kristne tro i 600-tallet._NEWLINE_Under karolingiske konger blev det feudale system udbredt, og klostre og bispes\xc3\xa6der blev vigtige baser for dets opretholdelse._NEWLINE_I 900-tallet forfaldt karolingernes styre, og saracenere (muslimske r\xc3\xb8verbander) var i stand til at h\xc3\xa6rge Wallis i Schweiz. I 917 kom ungarere \xc3\xb8stfra og \xc3\xb8delagde Basel og derefter den vigtige bispeby Sankt Gallen i 926. F\xc3\xb8rst efter at kong Otto den Store havde besejret ungarerene i \xc3\xa5r 955 i Lechfeldslaget, blev de schweiziske omr\xc3\xa5der genforenet med riget. _NEWLINE_I 1100-tallet fik hertugerne af Z\xc3\xa4hringen autoritet over de dele af Burgund, som svarede til den vestlige del af vore dages Schweiz. De grundlagde mange byer, bl.a. Fribourg i 1157 og Bern i 1191. Dette tyske fyrstehus gik da under Berthold 5., hertug af Z\xc3\xa4hringen, d\xc3\xb8de i 1218, og fyrstehusets byer blev derefter reichsfrei (en feudal rettighed, hovedsagelig for bystater indenfor det tysk-romerske rige), mens hertugerne af Kyburg fra kantonen Z\xc3\xbcrich stredes m\xc3\xa9d Huset Habsburg om kontrollen med landbrugsomr\xc3\xa5derne i hertugerne fra Z\xc3\xa4hringens tidligere besiddelser._NEWLINE_Under Huset Hohenstaufen fik alpepassagerne i Raetia og St. Gotthard-passet stor betydning. Den sidstn\xc3\xa6vnte blev specielt en vigtig, direkte rute gennem bjergene. Kantonerne Uri (i 1231) og Schwyz (i 1240) blev i henhold til Reichsfreiheit givet direkte kontrol over bjergpassene. Det meste af omr\xc3\xa5det Unterwalden tilh\xc3\xb8rte p\xc3\xa5 denne tid klostre, som tidligere var blevet reichsfrei._NEWLINE_Da Huset Kyburg gik til grunde, gav det huset Habsburg mulighed for at bringe det meste af omr\xc3\xa5det syd for floden Rhinen under sin kontrol, og det \xc3\xb8gede dets magt. Rudolf 1. af Tyskland, som blev tysk-romersk kejser i 1273, afskaffede statussen reichsfrei, som var givet til "skovkantonerne" Uri, Schwyz, og Unterwalden. Disse mistede s\xc3\xa5ledes deres uafh\xc3\xa6ngighed og blev styret af fogeder.\n_START_SECTION_\nDet gamle edsforbund (1291\xe2\x80\x931523)\n_START_PARAGRAPH_\nI 1291 konspirerede kantonerne Uri, Schwyz, og Unterwalden mod habsburgerne. De gik sammen i et forbund, kernen i det gamle schweiziske edsforbund, som er nedtegnet i forbundscharteret, et dokument som sandsynligvis blev skrevet efter, at de kom til enighed en gang i 1300-tallet. Ved slagene ved Morgarten i 1315 og Sempach i 1386 besejrede schweizerne habsburgernes h\xc3\xa6r, og edsforbundet fortsatte indenfor det tysk-romerske rige._NEWLINE_Ved 1353 var de tre oprindelige kantoner blevet udvidet med kantonerne Glarus og Zug og bystaterne Luzern, Z\xc3\xbcrich og Bern, og det f\xc3\xb8rte til, at det gamle edsforbund bestod af otte stater, som fortsatte som f\xc3\xb8r gennem det meste af 1400-tallet. Z\xc3\xbcrich blev udelukket fra forbundet i l\xc3\xb8bet af 1440-tallet p\xc3\xa5 grund af en konflikt om omr\xc3\xa5det Toggenburg, et omr\xc3\xa5de nord for Sankt Gallen. Den traditionelle r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge, som kantonerne i Schweiz bliver anf\xc3\xb8rt i, reflekterer dette. De otte "gamle kantoner" st\xc3\xa5r f\xc3\xb8rst sammen med bystater fra de grundl\xc3\xa6ggende kantoner, fulgt af de kantoner som indgik forbundet efter 1481, anbragt i historisk r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge.\n_START_SECTION_\nReformationen\n_START_PARAGRAPH_\nSynoden i Basel fra 1431 og etableringen af byens universitet i 1460, gjorde den til center for filosofi og humanisme. Basel tiltrak intellektuelle ber\xc3\xb8mtheder som Erasmus af Rotterdam, hvilket skulle l\xc3\xa6gge kimen til den schweiziske reformation. En af Erasmus\' elever var Ulrich Zwingli, som efter den katolske kirkes opfattelse var kommet for langt v\xc3\xa6k fra Bibelens l\xc3\xa6re._NEWLINE_I 1518 blev Zwingli valgt til pr\xc3\xa6st i Grossm\xc3\xbcnster i Z\xc3\xbcrich. I begyndelsen af 1520\'erne satte han gang i den schweiziske reformation og fik hurtigt st\xc3\xb8tte fra indbyggerne og det politiske styre. Dette f\xc3\xb8rte til store forandringer i byens styrelse. Reformationen spredte sig til fem andre kantoner, mens de sidste fem kantoner holdt fast i den katolske tro. Dette f\xc3\xb8rte til borgerkrige i 1529 og 1531, hvor Zwingli faldt p\xc3\xa5 slagmarken._NEWLINE_Reformationen f\xc3\xb8rte til store omv\xc3\xa6ltninger i kirkelivet. Kirkens ejendomme blev beslaglagt til fordel for verdslige myndigheder, samtidig med at Bibelen blev oversat til tysk og kirkens ritualer blev indskr\xc3\xa6nket. Samtidig blev lejesoldater forbudt i de reformerte kantoner. Senere udviklede Jean Calvin refomationen videre, og Schweiz blev herefter et fristed for franske Hugenotter og andre protestanter, som flygtede fra undertrykkelse. Dette f\xc3\xb8rte en stor \xc3\xb8konomisk og kulturel udvikling med sig._NEWLINE_Under Tredive\xc3\xa5rskrigen var Schweiz relativt fredeligt og stabilt, s\xc3\xa6rlig p\xc3\xa5 grund af at de europ\xc3\xa6iske stormagter var afh\xc3\xa6ngig af schweiziske lejesoldater. Graub\xc3\xbcnden, der endnu ikke var med i konf\xc3\xb8derationen, deltog imidlertid i krigen fra 1620. Dette f\xc3\xb8rte til at omr\xc3\xa5det Valtellina blev tabt i 1623.\n_START_SECTION_\nAncien R\xc3\xa9gime\n_START_PARAGRAPH_\nVed den westfalske fred i 1648 anerkendte stormagterne Schweiz\' uafh\xc3\xa6ngighed af det Tysk-romerske Rige._NEWLINE_I perioden der senere er blevet kendt som Ancien R\xc3\xa9gime, blev magten i h\xc3\xb8jere og h\xc3\xb8jere grad koncentreret omkring nogle f\xc3\xa5 store familier i hver kanton, som satte de valgte byr\xc3\xa5d ud p\xc3\xa5 en sidelinje. Det autorit\xc3\xa6re styre f\xc3\xb8rte til flere opr\xc3\xb8r. "Den schweiziske bondekrig" opstod som f\xc3\xb8lge af en devaluering i Bern i 1653, og spredte sig hurtigt til andre kantoner. Opr\xc3\xb8ret blev efterf\xc3\xb8lgende sl\xc3\xa5et ned, men frygten for nye opstande gjorde at magthaverne satte gang i en r\xc3\xa6kke refomer._NEWLINE_I et l\xc3\xa6ngere perspektiv f\xc3\xb8rte bondekrigen til at Schweiz undgik enev\xc3\xa6ldet, som satte igennem med fuld styrke andre steder i Europa. Trods dette var der store forskelle mellem styreformerne i kantonerne p\xc3\xa5 denne tid. I Bern fortsatte det autorit\xc3\xa6re styre, mens landkantonerne var relativt demokratiske, hvor vigtige sager blev afgjort ved folkem\xc3\xb8der, hvor alle voksne m\xc3\xa6nd havde stemmeret. Andre byer som f.eks. Basel blev styret af de store lav._NEWLINE_1700-tallet var pr\xc3\xa6get af en voksende industrialisering, hvor Schweiz bl.a. blev kendt for sine urmagere og sin metallurgiindustri. Tekstilindustrien vokede ogs\xc3\xa5 hurtigt, og i slutningen af 1700-tallet var hele 25 procent af arbejdsstyrken besk\xc3\xa6ftiget i industrivirksomheder.\n_START_SECTION_\nDen helvetiske republik\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 trods af \xc3\xb8konomisk magt var Schweiz d\xc3\xa5rligt rustet til at st\xc3\xa5 imod urolighederne i k\xc3\xb8lvandet p\xc3\xa5 Den Franske Revolution. De schweiziske alpepas og handelsruterne var vigtige for Frankrig, og efter at Napoleon Bonaparte havde erobret Italien, satte han kursen nordover i for\xc3\xa5ret 1798. Bern faldt i marts m\xc3\xa5ned, hvilket skulle blive slutningen p\xc3\xa5 den schweiziske f\xc3\xb8deration._NEWLINE_Under fransk beskyttelse blev "Den Helvetiske Republik" etableret, og selv om denne kun skulle eksistere i fem \xc3\xa5r, introducerede den radikale reformer. Den nye grundlov gav indbyggerne mange nye rettigheder og var baseret p\xc3\xa5 den radikale franske grundlov. Schweiz fik ny en centraliseret styreform, hvilket m\xc3\xb8dte protester fra mange kantoner, som var vant til en stor autonomi. Dette f\xc3\xb8rte til borgerkrig, hvilket fik Napoleon til at intervenere og genoprette det lokale selvstyre. Kantonerne blev samtidig tvunget i en alliance med Frankrig, og tusindvis af schweizere kom i Napoleons arm\xc3\xa9._NEWLINE_Efter Napoleons fald blev der foretaget nogle gr\xc3\xa6nsejusteringer p\xc3\xa5 Wienerkongressen, men Schweiz kom relativt godt ud af forhandlingerne. Selv om enkelte omr\xc3\xa5der m\xc3\xa5tte afst\xc3\xa5s til \xc3\x98strig, blev det kompenseret ved at Wallis, Neuch\xc3\xa2tel og Gen\xc3\xa8ve kom med i f\xc3\xb8derationen. Samtidig garanterede de europ\xc3\xa6iske stormagter for Schweiz\' neutralitet.\n_START_SECTION_\nDet moderne Schweiz opst\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nEfter afslutningen af Napoleonskrigene kom Schweiz ind i en periode pr\xc3\xa6get af stor \xc3\xb8konomisk v\xc3\xa6kst. Nye metoder i landbruget \xc3\xb8gede f\xc3\xb8devareproduktionen drastisk, samtidig med at tekstilindustrien blev mekaniseret. I denne periode begyndte ogs\xc3\xa5 de f\xc3\xb8rste turister at bes\xc3\xb8ge Schweiz, s\xc3\xa6rligt fra England._NEWLINE_1830-revolutionen i Frankrig inspirerede til krav om en ny og liberal konstitution. I en del kantoner m\xc3\xa5tte de styrende klasser give efter, selv om de konservative holdt stand flere steder. En ny grundlov blev udformet, men en \xc3\xb8get polarisering mellem kantonerne gjorde, at den aldrig blev vedtaget. Urolighederne blussede op igen i 1840\'erne, og i 1847 endte stridighederne i en egentlig borgerkrig. Borgerkrigen varede imidlertid kun 25 dage, og de katolske konservative kantoner tabte klart. I 1848 blev der derfor vedtaget en ny grundlov, der i hovedtr\xc3\xa6k fortsat er g\xc3\xa6ldende. Kantonerne fik igen et omfattende selvstyre, og et nyt f\xc3\xb8deralt parlament blev oprettet efter forbillede fra den amerikanske kongres. Bern blev valgt til ny hovedstad, og kantonerne koordinerede vigtige omr\xc3\xa5der som postv\xc3\xa6sen, toldsatser og udenrigspolitik._NEWLINE_I 1847 \xc3\xa5bnede landets f\xc3\xb8rste jernbanelinje mellem Z\xc3\xbcrich og Baden. Al jernbaneudbygning skete i privat regi, hvilket f\xc3\xb8rte til, at Schweiz allerede i 1876 havde et stort men lidet samordnet jernbanenet p\xc3\xa5 hele 2.000 kilometer. I 1898 blev det ved en folkeafstemning vedtaget at nationalisere jernbanerne, og i 1902 blev Schweizerische Bundesbahnen dannet. Vigtige tunneler stammer ogs\xc3\xa5 fra denne tid, blandt andet Gotthardtunnelen, som gjorde det gamle Skt. Gotthard-pas overfl\xc3\xb8digt.\n_START_SECTION_\nVerdenskrigene\n_START_PARAGRAPH_\nDet lykkedes Schweiz at holde sig neutral inden 1. verdenskrig, men krigen f\xc3\xb8rte til gnidninger mellem de tysktalende og fransktalende dele af landet. Samtidig blev arbejderklassen mobiliseret til neutralitetsvagt, men uden \xc3\xb8konomisk kompensation. For erhvervslivet gik krigen imidlertid bedre, da \xc3\xb8gede priser p\xc3\xa5 verdensmarkedet og store eksportmuligheder til Tyskland og Frankrig gjorde, at handelsbalancen hurtigt \xc3\xa6ndrede sig i schweizernes fav\xc3\xb8r._NEWLINE_I november 1918 f\xc3\xb8rte situationen til arbejderopstande flere steder i landet. Regeringen, der var bekymret for en revolution som i Rusland, indsatte loyale tropper fra bondestanden. Opr\xc3\xb8ret blev sl\xc3\xa5et ned, men f\xc3\xb8rte til dyb mistillid mellem b\xc3\xb8nder og arbejdere i generationer fremover. Nogle af arbejdernes krav blev imidlertid taget til f\xc3\xb8lge, og der blev indf\xc3\xb8rt 48-timers arbejdsuge og et proportionalt valgsystem._NEWLINE_Depressionen skabte store problemer i Schweiz, da industrieksporten blev lammet. Samtidig spredte bankkrisen sig til landet, og arbejdsl\xc3\xb8sheden n\xc3\xa5ede nye h\xc3\xb8jder. I mods\xc3\xa6tning til nabolandene f\xc3\xb8rte krisen imidlertid ikke til st\xc3\xb8rre tilslutning til ekstremistiske partier, blandt andet fordi arbejdsgivere og fagforeninger gik sammen for at l\xc3\xb8se krisen. Dette f\xc3\xb8rte til en social stabilitet, som ikke gav kommunister og fascister de samme muligheder som i blandt andet Tyskland._NEWLINE_Efterh\xc3\xa5nden som de totalit\xc3\xa6re nabolande begyndte at f\xc3\xb8re en aggressiv udenrigspolitik uden at vestmagterne s\xc3\xa5 ud til at reagere, begyndte schweizerne at skabe et godt forhold til Hitler og Mussolini. Schweiz var det f\xc3\xb8rste land der anerkendte Italiens annektion af Etiopien og Francos regering i Spanien. Den tyske Anschluss af \xc3\x98strig fik imidlertid Schweiz til at g\xc3\xa5 tilbage til neutralitetslinjen. Samtidig begyndte Schweiz at opruste forsvaret, da selv de forsvarsskeptiske socialdemokrater s\xc3\xa5 de truende farer._NEWLINE_Efter Frankrigs fald i 1940 var Schweiz fuldst\xc3\xa6ndig omgivet af Tyskland og tyskallierede. St\xc3\xa6rke kr\xc3\xa6fter i schweizisk politik var parat til at "indse realiteterne" og samarbejde med de da tilsyneladende uovervindelige tyskere. Men milit\xc3\xa6ret under ledelse af Henri Guisan ville det anderledes. P\xc3\xa5 kort tid fik Schweiz bygget et netv\xc3\xa6rk af bjergf\xc3\xa6stninger, og store m\xc3\xa6ngder ammunition og v\xc3\xa5ben blev deponeret i Alperne. Ideen var at afskr\xc3\xa6kke Tyskland fra invasion, hvilket lykkedes for schweizerne. Samtidig tjente b\xc3\xa5de Tyskland og Schweiz p\xc3\xa5 handel under krigen, hvilket ogs\xc3\xa5 gjorde, at Hitler ikke havde grund til at invadere Schweiz. I eftertiden har Schweiz f\xc3\xa5et meget kritik for sin handel med Nazi-Tyskland, da betalingen ofte skete med guld r\xc3\xb8vet fra okkuperede centralbanker og til en vis grad fra koncentrationslejrfanger.\n_START_SECTION_\nEfterkrigstiden\n_START_PARAGRAPH_\nEfter krigen var flere allierede lande skeptiske overfor Schweiz p\xc3\xa5 grund af handelen med Tyskland. I 1946 blev Schweiz af de vestallierede, og s\xc3\xa6rligt USA, tvunget til at tilbagebetale 250 mio. francs til de okkuperede centralbanker. Schweiz valgte at st\xc3\xa5 uden for FN indtil 2002 hvor landet blev medlem, dog holder Schweiz stadig linjen med streng neutralitet._NEWLINE_I 1959 indf\xc3\xb8rte man den s\xc3\xa5kalde trylleformel (Zauberformel) (se politik-afsnittet), som gav regeringen en unik arbejdsro til at gennemf\xc3\xb8re en langsigtet politik, som har medf\xc3\xb8rt en lav arbejdsl\xc3\xb8shed og en j\xc3\xa6vn \xc3\xb8konomisk v\xc3\xa6kst gennem det meste af efterkrigstiden._NEWLINE_I 1970\'erne blev det schweiziske samfund mere liberalt og moderne. I 1971 fik kvinder stemmeret til f\xc3\xb8deral valg (men i Appenzell Innerrhoden fik kvinder ikke stemmeret f\xc3\xb8r i 1990). Samtidig blev den stive \xc3\xa6gteskabslovgivning bl\xc3\xb8dt op, og fra 1981 garanterede et grundlovstill\xc3\xa6g lige rettigheder for m\xc3\xa6nd og kvinder._NEWLINE_Den st\xc3\xa6rke schweiziske \xc3\xb8konomi tiltrak mange immigranter i 1980\'erne, blandt andet fra Jugoslavien og Tyrkiet, hvilket har givet en vis modstand mod indvandring i den schweiziske befolkning, og Schweizerische Volkspartei har opn\xc3\xa5et stor tilslutning bl.a. p\xc3\xa5 grund af dette.'