b"\n_START_ARTICLE_\nAnglicisme\n_START_PARAGRAPH_\nAnglicisme, anglisering eller engelskg\xc3\xb8ring (udbredt uautoriseret stavem\xc3\xa5de anglificering) er l\xc3\xa5n af ord, vending eller udtryksform fra engelsk p\xc3\xa5virkning p\xc3\xa5 andre sprogomr\xc3\xa5der som syntaktisk og morfologisk. Det modsatte af anglisering (af dansk) er fordanskning._NEWLINE_Mens dansk i tidligere \xc3\xa5rhundreder f\xc3\xb8rst og fremmest har l\xc3\xa5nt ord fra latin, plattysk og fransk, er engelsk blevet hovedkilden til l\xc3\xa5n i det sidste \xc3\xa5rhundrede. Latinske, plattyske og franske l\xc3\xa5n er ofte velintegrerede og kan n\xc3\xa6ppe genkendes som l\xc3\xa5n af den almindelige sprogbruger, jf. (vand)pyt fra latin puteus = 'br\xc3\xb8nd', betale fra plattysk betalen, (k\xc3\xb8d)sky fra fransk jus. Engelske l\xc3\xa5n har til geng\xc3\xa6ld for det meste bevaret fremmed udtale, stavning og b\xc3\xb8jning (flt. -s) og er derfor meget synlige. Som reaktion udsendte Kirsten Rask i 2000 (2. udg. 2001) bogen: Sprogrenserordbog: Tal Dansk!, ISBN 87-90451-27-9. Bogen kommer med gode forslag til, hvilke danske ord vi kan benytte i stedet for dem, der er l\xc3\xa5nt fra engelsk._NEWLINE_Flere sprogforskere fra Dansk Sprogn\xc3\xa6vn som forhenv\xc3\xa6rende formand Niels Davidsen-Nielsen mener, at omfanget af 'den engelske syge' kan betyde, at dansk om nogle \xc3\xa5r ikke l\xc3\xa6ngere vil v\xc3\xa6re et komplet og samfundsb\xc3\xa6rende sprog."