b'\n_START_ARTICLE_\nKrimmlervandfaldene\n_START_PARAGRAPH_\nKrimmlervandfaldene (tysk: Krimmler Wasserf\xc3\xa4lle) er \xc3\x98strigs h\xc3\xb8jeste vandfald med en faldh\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 380 m. De ligger i udkanten af Krimml i delstaten Salzburg i Nationalpark Hohe Tauern t\xc3\xa6t ved gr\xc3\xa6nsen til Italien. Vandfaldene dannes af Krimmler Ache, der for enden af Krimmler Achental falder i tre trin. Floden flyder herefter ud i Salzach, der flyder gennem Pinzgau i retning mod Salzburg indtil den udmunder i Inn.\n_START_SECTION_\nDannelse\n_START_PARAGRAPH_\nDen store faldh\xc3\xb8jde (det \xc3\xb8verste, midterste og nederste fald har en h\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 hhv. 140, 100 og 140 m) skyldes den geologiske oprindelse af denne bjergregion. Ved dannelsen af Alperne for omkring 30 mio \xc3\xa5r siden blev den \xc3\xb8verste Salzachdal tilbage i sin oprindelige dybde. Denne h\xc3\xb8jdeforskel blev forst\xc3\xa6rket i istiden p\xc3\xa5 grund af store isbr\xc3\xa6er, der gravede landskabet dybere. At vandfaldenes trin er bevaret skyldes den h\xc3\xa5rde granit, som kom frem ved brudkantens rand.\n_START_SECTION_\nVandm\xc3\xa6ngde\n_START_PARAGRAPH_\nKrimmler Ache er en typisk bjergflod med st\xc3\xa6rkt veklsende vandm\xc3\xa6ngder i l\xc3\xb8bet af dagen og \xc3\xa5ret. I m\xc3\xa5nederne juni og juli flyder der omkring 20.000 m\xc2\xb3/t gennem floden, mens der i februar kun flyder omkring 500 m\xc2\xb3/t. Den hidtil st\xc3\xb8rste vandm\xc3\xa6ngde blev m\xc3\xa5lt under h\xc3\xb8jvandet den 25. august 1987 med op til 600.000 m\xc2\xb3/t, hvilket medf\xc3\xb8rte store \xc3\xb8del\xc3\xa6ggelser.\n_START_SECTION_\nIndustriel udnyttelse\n_START_PARAGRAPH_\nDen store vandm\xc3\xa6ngde sammen med den store faldh\xc3\xb8jde medf\xc3\xb8rer en stor m\xc3\xa6ngde af vandkraft og dermed en potentiel udnytbar elektrisk energi. Allerede i 1899 blev det f\xc3\xb8rste gang fors\xc3\xb8gt at overgive Krimmlervandfaldene til industriel udnyttelse. Det kom dog aldrig til en realisering, hvilket bl.a. skyldtes de st\xc3\xa6rkt svingende vandm\xc3\xa6ngder og til dels ogs\xc3\xa5 den p\xc3\xa5 det tidspunkt begyndende turisme. I 1967 stillede Europar\xc3\xa5det vandfaldene under beskyttelse med det Europ\xc3\xa6iske Naturbeskyttelsesdiplom, hvilket indstillede enhver ide om industriel udnyttelse af vandfaldene.\n_START_SECTION_\nAlte Tauernweg\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede i h\xc3\xb8jmiddelalderen fandtes en handelsrute langs med vandfaldene og Achental over Krimmler Tauern (2.633 m) til Italien. De vigtigste handelsvarer var salt mod syd og vin mod nord. Den endnu i dag eksisterende vigtige bev\xc3\xa6rtningshytte Krimmler Tauernhaus er n\xc3\xa6vnt i 1389._NEWLINE_I det 16. \xc3\xa5rhundrede var handelsruten s\xc3\xa5 betydningsfuld, s\xc3\xa5 der blev anlagt en ny vej. Den omgivende natur interesserer tydeligvis ikke de rejsende, idet Krimmler Tauernweg kun f\xc3\xb8rer ud til vandfaldene, n\xc3\xa5r det er ubetinget n\xc3\xb8dvendigt.\n_START_SECTION_\nTuristm\xc3\xa6ssig udbygning\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rst i det 18. \xc3\xa5rhundrede begyndte prim\xc3\xa6rt engl\xc3\xa6nderne \xe2\x80\x93 ofte af naturvidenskabelig interesse \xe2\x80\x93 at gennemf\xc3\xb8re frivillige rejser. For at de rejsende lettere kunne se Krimmlervandfaldende, lod Ignaz von K\xc3\xbcrsinger omkring 1835 bygge en vej til den \xc3\xb8verste ende af det nedre fald. I 1879 udbyggede Deutscher und Oesterreichischer Alpenverein Krimmler Taurnweg til en udsigtsvej._NEWLINE_Den endnu i dag best\xc3\xa5ende vej langs vandfaldene blev bygget i 1901, idet bygningen af jernbanen Pinzgauer Lokalbahn fra Zell am See til Krimml i 1897 fik bes\xc3\xb8gstallet drastisk i vejret. Fra 1904 begyndte man at opkr\xc3\xa6ve entr\xc3\xa9 for benytte vejen. Den forl\xc3\xb8ber nu langs vandfaldene og forl\xc3\xb8ber i smalle og stejle serpentinkurver.\n_START_SECTION_\nBes\xc3\xb8gstal\n_START_PARAGRAPH_\nI dag bes\xc3\xb8ges Krimmlervandfaldene af omkring 400.000 bes\xc3\xb8gende \xc3\xa5rligt og er dermed en stor turistattraktion. Udover de positive effekter af turismen for de lokale landsbyer, s\xc3\xa5 giver turismen dog ogs\xc3\xa5 problemer i form af flere erossionsskader omkring vejen.'