b'\n_START_ARTICLE_\nSlesvigsk g\xc3\xa5rd\n_START_PARAGRAPH_\nDen slesvigske g\xc3\xa5rd eller s\xc3\xb8nderjyske g\xc3\xa5rd er den dominerende g\xc3\xa5rdtype i S\xc3\xb8nderjylland. G\xc3\xa5rdens omr\xc3\xa5de str\xc3\xa6kker sig fra Egernf\xc3\xb8rde i syd til Ribe i nord. _NEWLINE_Den slesvigske g\xc3\xa5rd er bredere end andre danske g\xc3\xa5rde. G\xc3\xa5rdens indre huser b\xc3\xa5de stald og beboelsesrum, adskilt af en gang eller en port. Beboelsesrummene best\xc3\xa5r af k\xc3\xb8kken, pissel og d\xc3\xb8rns. Bygningens hovedl\xc3\xa6nge kan v\xc3\xa6re suppleret med forskellige udl\xc3\xa6nger op til tre- eller firl\xc3\xa6ngede anl\xc3\xa6g eller tilbyggede lader i en vinkel eller krog (f.x. alsisk krogg\xc3\xa5rd). I 1600-tallet fik mange stuehuse tilf\xc3\xb8rt udbygninger, som blev kaldt for korshuse. Facaderne er grundmurede og kan i nogle tilf\xc3\xa6lde v\xc3\xa6re hvidkalkede. Tagene er traditionelt t\xc3\xa6kket med tagr\xc3\xb8r. Kendetegnet er ogs\xc3\xa5 sprossevinduerne og valmede gavle. Hovedbygningen suppleres ofte med baghuse og stalde. I stedet for en g\xc3\xa5rdsplads udviklede sig en brog\xc3\xa5rd. Forsiden (mod gaden) pr\xc3\xa6ges ofte af prydhaven, mens bagsiden pr\xc3\xa6ges af stalde og nyttehaven._NEWLINE_Den slesvigske g\xc3\xa5rd er konstrueret som en enl\xc3\xa6nget g\xc3\xa5rd, men der findes ogs\xc3\xa5 tre- og firel\xc3\xa6ngede g\xc3\xa5rde. Varianten ved vestkysten kaldes vestslesvigsk g\xc3\xa5rd, i Nordfrisland kaldes den ogs\xc3\xa5 for friserg\xc3\xa5rden. Et s\xc3\xa6rtr\xc3\xa6k ved de nordfrisiske g\xc3\xa5rde er de indvendige tagb\xc3\xa6rende stolper, der bar en h\xc3\xb8jrem. Mod syd ses den nordtyske sakserg\xc3\xa5rd, hvor alt er samlet under et stort tag, og mod nord den firel\xc3\xa6ngede g\xc3\xa5rd. I det sydlige Sydslesvig ses den slesvigske g\xc3\xa5rd ofte kombineret med elementer fra sakserg\xc3\xa5rden.'