b'\n_START_ARTICLE_\nSigrid Undset\n_START_SECTION_\nOpv\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nSigrid Undset var datter af den norske ark\xc3\xa6olog Ingvald Undset, der 29.juli 1881 giftede sig med Charlotte Gyth i Vor Frue Kirke i Kalundborg. De nygifte rejste til Rom, men vendte tilbage til Kalundborg, da han blev alvorligt syg. Her blev Sigrid Undset f\xc3\xb8dt i sin morfars hus ud mod Torvet, kaldt Gyth-g\xc3\xa5rden. Her boede de stadig, da hendes s\xc3\xb8ster Ragnhild blev f\xc3\xb8dt to \xc3\xa5r senere. Om Kalundborg skrev Undset senere: "Jeg elsker den lille stille by og bedstefars rolige g\xc3\xa5rd med den lange facade, der ligger s\xc3\xa5 fornemt tilbagetrukket i lindeskyggen og foran det lille torv, hvor gr\xc3\xa6sset gror mellem brostenene."_NEWLINE_I juli 1884 flyttede familien til Kristiania, nu Oslo. Her fik Undset lyse barndoms\xc3\xa5r i en villa i Lyder Sagensgate 10, hvor familien boede p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste sal. I 1887 kom den yngste s\xc3\xb8ster, Signe, til verden. Samme sommer udbr\xc3\xb8d der difteri i Kristiania, og de tre sm\xc3\xa5 piger og deres mor blev "evakueret" til Kalundborg._NEWLINE_I 1890 var faren blevet s\xc3\xa5 medtaget af sygdommen, der br\xc3\xb8d ud i Rom (sandsynligvis multipel sclerose), at familien flyttede til den dystre Keysersgate 5, hvorfra han fik en kortere spadseretur til sit arbejde p\xc3\xa5 universitetet. I august begyndte Sigrid Undset ved Ragna Nielsens skole i 3. klasse, hvor hun aldrig kom til at trives. I sin nobelpristale lagde Undset v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5, hvordan fru Nielsens skole \xe2\x80\x93 ved at synes liberal og frisindet, men p\xc3\xa5 sin vis v\xc3\xa6re intolerant og ensrettet \xe2\x80\x93 gjorde hende til et menneske fyldt med "bundl\xc3\xb8s skepsis". Blandt de andre b\xc3\xb8rn f\xc3\xb8lte hun sig fremmed; f\xc3\xb8rste gang da hun som ni\xc3\xa5rig p\xc3\xa5 vej gennem parken pegede p\xc3\xa5 kastanjen, der stod tynget af sne, og de andre piger ben\xc3\xa6gtede, at man kan se forskel p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6erne, n\xc3\xa5r de har tabt bladene._NEWLINE_Sommeren 1892 tilbragte familien hos farens for\xc3\xa6ldre i Trondheim. Sigrid Undset oplevede her sin f\xc3\xb8rste kontakt med sagatidens digtning, da hun l\xc3\xa6ste Njals saga. Hun l\xc3\xa6ste sagaer h\xc3\xb8jt for sin far, da han l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 sit yderste. Han d\xc3\xb8de 3. december 1893. Morens familie s\xc3\xa5 helst, at hun tog b\xc3\xb8rnene til Kalundborg og lod dem vokse op der, men hun insisterede p\xc3\xa5 at lade dem vokse op i deres fars hjemland med de \xc3\xb8konomiske vanskeligheder, det medf\xc3\xb8rte. F\xc3\xb8rst to \xc3\xa5r efter sin mands d\xc3\xb8d fik enkefru Undset indvilget en enkepension p\xc3\xa5 800 kroner om \xc3\xa5ret, men 800 kroner fordelt p\xc3\xa5 fem personer slog ikke til. Hun ville nemlig ikke undv\xc3\xa6re hushj\xc3\xa6lp, selv om det indebar, at hendes tre d\xc3\xb8tre blev snydt for en ordentlig uddannelse. Pensionen blev reduceret med 150 kroner for hvert barn, der fyldte 18 \xc3\xa5r. Det bekymrede aldrig enkefru Undset, at hendes tre piger havde m\xc3\xa5ttet slide i det fra de var teenagere, fordi hun ikke ville undv\xc3\xa6re en hushj\xc3\xa6lp, og hun blev vred, hvis de som voksne serverede rester efter selskabsmad til middag for hende._NEWLINE_Sigrid Undset tog eksamen fra handelsgymnasiet i december 1898 og bidrog derefter til familiens fors\xc3\xb8rgelse ved sit arbejde p\xc3\xa5 et kontor, der repr\xc3\xa6senterede det tyske firma AEG. "Jeg er ved at krepere, bare jeg t\xc3\xa6nker p\xc3\xa5 kontoret" med en m\xc3\xa5nedsl\xc3\xb8n p\xc3\xa5 fattige tredive kroner, skrev hun. Familien boede nu i Vibesgate 20, og Undset gik gennem Slotsparken p\xc3\xa5 vej til sin arbejde i Stortingsgaten 4. Hun havde kunstnerdr\xc3\xb8mme og begyndte i 1900 at skrive p\xc3\xa5 det ufuldf\xc3\xb8rte manuskript om Svend Tr\xc3\xb8st, hvor motivet genkendes i Kristin Lavransdatter, hvor Svend Tr\xc3\xb8st er blevet til Erlend.\n_START_SECTION_\nForfattervirksomhed\n_START_PARAGRAPH_\nI 1901 flyttede familien til Pilestredet 49, s\xc3\xa5 Undset kunne f\xc3\xa5 sit eget v\xc3\xa6relse. \xc3\x85ret efter opgav hun Svend Tr\xc3\xb8st og begyndte p\xc3\xa5 Aage Nielss\xc3\xb8n til Ulvholm, hvor motivet genkendes i den langt senere Olav Audunss\xc3\xb8n. I 1903 flyttede familien til Eilert Sundtsgate 52, hvor hun ikke l\xc3\xa6ngere kunne have eget v\xc3\xa6relse. I 1905 sendte hun Aage Nielss\xc3\xb8n til Ulvholm til Gyldendal forlag i K\xc3\xb8benhavn. Undset er selv kilde til anekdoten om, at Peter Nansen skulle have sagt til hende, at hun ikke egnede sig for at skrive historiske romaner: "Det kan De ikke." Nansen d\xc3\xb8de i 1918 og kunne ikke protestere. Men fra et brev, Undset skrev til lilles\xc3\xb8steren Signe dateret 31. juli 1905, ved vi, at Nansen i virkeligheden havde sendt hende "et p\xc3\xa6nt brev", hvor han skrev, at han ikke kunne tilr\xc3\xa5de udgivelse, men at han fandt "meget talent" med "partier af megen finhed og megen styrke" i hendes manuskript, og at det ville interessere ham at se hende "behandle et moderne emne". Afslutningsvis advarede han hende "mod forkl\xc3\xa6dning \xe2\x80\x93 dvs. historie naturligvis"._NEWLINE_I ren trods begyndte hun s\xc3\xa5 p\xc3\xa5 Fru Marta Oulie, hvor den f\xc3\xb8rste s\xc3\xa6tning er: "Jeg har v\xc3\xa6ret min mand utro." Den blev f\xc3\xb8rst forkastet, men lilles\xc3\xb8ster Signe kendte den popul\xc3\xa6re forfatter Gunnar Heiberg og bad ham om at l\xc3\xa6gge et godt ord ind for bogen \xe2\x80\x93 hvad han ogs\xc3\xa5 gjorde. Den udkom p\xc3\xa5 Aschehoug forlag i oktober 1907, og med tiden blev Undset selve lokomotivet for Aschehoug, som Knut Hamsun var det for Gyldendal. I 1908 kom novellesamlingen Den lykkelige alder. Den handler om triste kvindesk\xc3\xa6bner med sider fra Undset selv \xe2\x80\x93 Edele pr\xc3\xb8ver at skyde sig, men overlever, efter at v\xc3\xa6re kommet til kort i k\xc3\xa6rlighedsforhold, mens Charlotte, der pr\xc3\xb8ver at sl\xc3\xa5 igennem som forfatter, skyder sig og d\xc3\xb8r alene i Nordmarka. I 1909 udkom Fort\xc3\xa6llingen om Viga-Ljot og Vigdis. Med handlingen henlagt til sagatiden var bogen afgjort en h\xc3\xa6vn over Nansen \xe2\x80\x93 og begge hovedpersoner har ordet vig (norr\xc3\xb8nt for "drab") i navnet._NEWLINE_Undset var nu en etableret forfatterinde, og 1. maj 1909 sluttede hun som sekret\xc3\xa6r og rejste med et stipendium fra Henrichsens legat til Sams\xc3\xb8, f\xc3\xb8r hun fortsatte sydp\xc3\xa5. I december ankom hun til Rom. P\xc3\xa5 vejen havde den 27-\xc3\xa5rige kvinde aftalt at m\xc3\xb8de Victor, en gift mand p\xc3\xa5 tres som hun var forelsket i, p\xc3\xa5 Sams\xc3\xb8, hvor hun havde lejet et v\xc3\xa6relse i flere uger p\xc3\xa5 A. Syllings pensionat. Victor boede i K\xc3\xb8benhavn, og der kunne de af hensyn til hans kone kun ses hemmeligt. Gensynet med Victor blev en slem skuffelse, og hun var overv\xc3\xa6ldet af fortvivlelse "over at leve og dog ikke leve, st\xc3\xa5 i en krog og se livet g\xc3\xa5 forbi, uden at f\xc3\xa5 lov til at v\xc3\xa6re med"._NEWLINE_I Rom t\xc3\xb8ede hun op, omgivet af nye venner, der ogs\xc3\xa5 levede kunstnerlivet. 1.juledag blev hun pr\xc3\xa6senteret for den norske kunstmaler Anders Castus Svarstad, som hun ironisk nok var blevet sammenlignet med i en artikel i Samtiden samme efter\xc3\xa5r. De blev snart k\xc3\xa6rester, selv om den tretten \xc3\xa5r \xc3\xa6ldre Svarstad havde kone og tre b\xc3\xb8rn hjemme i Oslo. Undset l\xc3\xb8j til sin lilles\xc3\xb8ster Signe om, at "alle vidste", at han havde bedt om skilsmisse, l\xc3\xa6nge f\xc3\xb8r han m\xc3\xb8dte hende. Men vi ved fra brevene mellem Svarstad og hans f\xc3\xb8rste kone Ragna Moe, at han f\xc3\xb8rst bad om skilsmisse et \xc3\xa5rs tid efter, at han havde m\xc3\xb8dt Undset._NEWLINE_I juni 1910 tog hun til Paris for at v\xc3\xa6re sammen med ham, men i august m\xc3\xa5tte hun tilbage til Eilert Sundtsgate for at vikariere for sin lilles\xc3\xb8ster Signe p\xc3\xa5 kontor. Men efter\xc3\xa5ret 1911 fik hun udgivet Jenny, der vakte skandale og blev hendes gennembrud som forfatter. Jenny er som hende selv rejst til Rom, men ender som forlovet med en mand, hun kun synes begr\xc3\xa6nset om. Efter bruddet st\xc3\xa5r hun i forhold til hans far; den karikerede, lumre beskrivelse er m\xc3\xa5ske en genoplevelse af Undsets forhold til Victor. Da deres barn d\xc3\xb8r, beg\xc3\xa5r Jenny selvmord.\n_START_SECTION_\nFamilieliv\n_START_PARAGRAPH_\nI 1912 kunne Undset rejse sydp\xc3\xa5 igen med et nyt stipendium fra Henrichsens legat. Svarstad, der nu var en skilt mand, m\xc3\xb8dte hende i Antwerpen, hvor de blev viet p\xc3\xa5 det norske konsulat 30.juni. Om sin nye status skrev Undset til en veninde: "Jeg kommer sgu aldrig til at f\xc3\xb8le mig som en rigtig frue, hvor meget folk s\xc3\xa5 befruer mig \xe2\x80\x93 jeg synes, jeg h\xc3\xb8rer sammen med de enlige fr\xc3\xb8kner uden lykke, eller med en illegitim og hjeml\xc3\xb8s lykke \xe2\x80\x93 og f\xc3\xb8ler min nuv\xc3\xa6rende, legitime lykke trods alt som et rov fra sk\xc3\xa6bnen og en anomali, jeg har kunnet g\xc3\xb8re ud af mit liv, takket v\xc3\xa6re en gunstigere sk\xc3\xa6bne og en mere robust fysik." At regnes blandt de "officielle, autoriserede fruer", som hun oplevede det i London, hvor parret havde sl\xc3\xa5et sig ned i Hammersmith: "Uf ja, det var lidt disgusting." Hun f\xc3\xb8lte ingen samh\xc3\xb8righed med de vellykkede, og det er m\xc3\xa5ske meget sigende, at hun samme efter\xc3\xa5r fik udgivet en bog med titlen Fattige sk\xc3\xa6bner. Den var efter anmeldernes mening en skildring af "\xc3\xa5ndeligt og legemligt forpjuskede eksistenser, der synes indhyllede i en os af mad og tobak og sengeluft"._NEWLINE_Svarstad gav Undset den st\xc3\xb8rste kompliment, hun kunne t\xc3\xa6nke sig: "Der er ingen andre, jeg kan snakke fornuft med. Du er den eneste gode kammerat, jeg har haft." Og for hende var han "det smukkeste p\xc3\xa5 Jord", men s\xc3\xa5 havde alle hans gamle bekendte da ogs\xc3\xa5 bem\xc3\xa6rket, hvor manden havde \xc3\xa6ndret sig i samv\xc3\xa6ret med hende. F\xc3\xb8r havde han v\xc3\xa6ret indesluttet og m\xc3\xa6rket af sin tuberkulose; nu forsvandt hans \xc3\xb8jne stadig oftere helt i et stort smil._NEWLINE_Det nygifte par kom til Rom f\xc3\xb8r julen 1912 og fik de gamle tagkamre i via Frattina 138, som de nu slog sammen til \xc3\xa9n lejlighed. 24. januar 1913 f\xc3\xb8dte Undset sin s\xc3\xb8n \xe2\x80\x93 hun var gravid, da hun giftede sig. Hun ville kalde drengen Anders Castus Svarstad, som hans far hed, men italienske myndigheder godtog ikke "Anders", s\xc3\xa5 forel\xc3\xb8big hed han "Andrea Castus Svarstad". Det var en stor, sund dreng, men vinteren var ualmindelig kold, og han trivedes ikke. Undset ville ikke give ham Nestl\xc3\xa9 sp\xc3\xa6dbarnstilskud, som l\xc3\xa6gen tilr\xc3\xa5dede, men rejste i stedet hjem til Oslo med det syge barn i april. Her fik Anders det hurtigt bedre, og hun fandt en lejlighed p\xc3\xa5 Ski syd for Oslo, hvor hun begyndte p\xc3\xa5 romanen V\xc3\xa5ren. Her siger hovedpersonen Rose: "Vi kvinder bliver, hvad en mand g\xc3\xb8r ud af os". V\xc3\xa5ren udkom i 1914. En anmelder mente, at det var, som om en af hendes tidligere noveller havde ligget i bl\xc3\xb8d og svulmet op og blevet tyk: "Indholdet er ikke blevet rigere af det \xe2\x80\x93 snarere mindre rigt, fordi s\xc3\xa5 megen overfl\xc3\xb8dig snak er kommet imellem." Samme \xc3\xa5r var Undset med foredraget "H\xc3\xa6dre din far og din mor" den f\xc3\xb8rste kvinde p\xc3\xa5 Studentersamfundets talerstol. Her understregede hun, at for\xc3\xa6ldre har pligt til at leve, s\xc3\xa5 de fortjener at h\xc3\xa6dres._NEWLINE_Knut Hamsun angreb i en artikel i 1915 en mor, der slap med otte m\xc3\xa5neders f\xc3\xa6ngsel for at have dr\xc3\xa6bt sin nyf\xc3\xb8dte: "H\xc3\xa6ng begge for\xc3\xa6ldre! Rens dem ud!" Undset p\xc3\xa5pegede, at det var samfundets sk\xc3\xa6vheder, der gjorde en enlig mors situation s\xc3\xa5 desperat, at hun valgte at dr\xc3\xa6be sit barn. Hamsun skrev om Undset: "At hun gider at sidde og skabe sig s\xc3\xa5dan!" Men han havde lyttet til hende. Da Markens gr\xc3\xb8de udkom nogle \xc3\xa5r senere, skrev Hamsun med sympati om Inger, der dr\xc3\xa6ber sin nyf\xc3\xb8dte, der har arvet hendes haresk\xc3\xa5r, og han bruger Undsets argumenter til Ingers forsvar._NEWLINE_Selv \xc3\xb8nskede Undset kun at f\xc3\xb8de s\xc3\xb8nner, fordi pigers lod var s\xc3\xa5 meget sv\xc3\xa6rere, og hun altid havde dr\xc3\xb8mt om at kunne sige "mine s\xc3\xb8nner". Men 29. oktober 1915 f\xc3\xb8dte hun en datter, som fik navnet Maren Charlotte efter sin farmor og mormor, og k\xc3\xa6lenavnet Mosse. "Jeg holder af pigen, som hun er, og s\xc3\xa5 har jeg s\xc3\xa5 ondt af hende, fordi hun er pige," skrev hun. I for\xc3\xa5ret 1916 flyttede familien til en lejlighed p\xc3\xa5 f\xc3\xb8rste sal i tr\xc3\xa6villaen i Sinsenveien 33 i Oslo, og om efter\xc3\xa5ret flyttede Svarstads tre b\xc3\xb8rn fra hans f\xc3\xb8rste \xc3\xa6gteskab ind hos dem \xe2\x80\x93 den tretten\xc3\xa5rige Ebba "holder jeg meget af, og hun af mig", den elleve\xc3\xa5rige Gunhild "har jeg aldrig kunnet komme overens med", og den otte\xc3\xa5rige Trond, "en del \xc3\xa5ndssvag og vil vist n\xc3\xa6ppe nogensinde blive i stand til at hj\xc3\xa6lpe sig selv, men det vil eller kan hans far ikke indse." Samme efter\xc3\xa5r fik Mosse sine f\xc3\xb8rste smertefulde kramper. Efterh\xc3\xa5nden som hun voksede til, blev det \xc3\xa5benbart, at ogs\xc3\xa5 hun var tilbagest\xc3\xa5ende. Krampeanfaldene, der ikke var epilepsi, generede hende hele livet, og hun l\xc3\xa6rte kun at sige nogle f\xc3\xa5 ord._NEWLINE_Sigrid Undset udgav i 1917 novellesamlingen Splinten af troldspejlet (titlen henviser til H.C. Andersens eventyr Snedronningen). I novellen om fru Hjelde hedder det, at "der er f\xc3\xb8lelser, der ikke har nogen v\xc3\xa6rdi mere, hvis man har delt dem med mere end et eneste menneske i verden." \xc3\x85ret efter kom flere noveller, De kloge jomfruer. I 1919 var Undset gravid igen, og da familien var sagt op fra boligen p\xc3\xa5 Sinsen, k\xc3\xb8bte de p\xc3\xa5 Svarstads initiativ et hus i bydelen Kampen. Undset flyttede ikke ind, men rejste i stedet med sine to b\xc3\xb8rn til Lillehammer, hvor hun tog ind p\xc3\xa5 hotel. Hun ville ikke l\xc3\xa6ngere tage ansvaret for sin mands b\xc3\xb8rn af f\xc3\xb8rste \xc3\xa6gteskab: "Jeg vil ikke, jeg vil ikke fors\xc3\xb8mme mine unger og mit arbejde for de tres skyld mere." Hun var overlykkelig, da hun fik lejet et femv\xc3\xa6relsers t\xc3\xb8mmerhus, hvor hun flyttede ind lige i tide til, at s\xc3\xb8nnen Hans blev f\xc3\xb8dt der 27. august 1919. Senere fortalte hun, hvor slem den tid havde v\xc3\xa6ret, da hun erkendte sit \xc3\xa6gteskabs totale forlis, og at hun blev alene med tre b\xc3\xb8rn: "Da jeg rejste til Lillehammer et par m\xc3\xa5neder f\xc3\xb8r Hans blev f\xc3\xb8dt, var det for at bjerge livet," og at hun kunne d\xc3\xb8 under f\xc3\xb8dslen, "s\xc3\xa5 der var ikke tale om at fork\xc3\xa6le mine unger dengang. Pigen m\xc3\xa5tte jeg sl\xc3\xa5, hvor h\xc3\xa5rdt det end var, til renlighed og alt, hvad der forhindrede, at hun sank ned i ren dyriskhed. Anders m\xc3\xa5tte jeg tugte til gode manerer, hvis han skulle miste mig og komme ud mellem fremmede. Hvor h\xc3\xa5rdt det var, ved kun Vorherre."\n_START_SECTION_\nKristin Lavransdatter-trilogien\n_START_PARAGRAPH_\nSigrid Undset fik fornyet lejekontrakten p\xc3\xa5 Lillehammer med et \xc3\xa5r og kaldte for sjov sit hjem Bjerkeb\xc3\xa6k, der p\xc3\xa5 dansk betegnede en overm\xc3\xa5de patriotisk nordmand. F\xc3\xb8rste bind om Kristin Lavransdatter, Kransen, blev en sensation og \xc3\xa5rets julebog i 1920. \xc3\x85ret efter kom andet bind, Husfrue, og hun k\xc3\xb8bte Bjerkeb\xc3\xa6k og udbedrede ejendommen. I 1922 blev hun tilkendt fast digterl\xc3\xb8n fra staten. Samme efter\xc3\xa5r tog hun til Oslo med tredje og sidste bind om Kristin, Korset. Mosse var med. Aftenen forinden havde pigen f\xc3\xa5et kogende vand over sig, og Undset var fortvivlet over uheldet og vurderede at sende hende bort. Men da Undset nu havde r\xc3\xa5d til betalt omsorg for datteren, beholdt hun pigen hjemme._NEWLINE_Om trilogien fortalte Undset: "Jeg kom til at give Simon Darre en bredere plads, fordi jeg forelskede mig i ham mens jeg skrev." Om hans d\xc3\xb8d: "Jeg stod op en nat og skrev det kapitel og r\xc3\xb8rte aldrig senerehen et komma i det. Og det er det, jeg selv bedst kan lide i bogen." Om sit \xc3\xb8vrige forfatterskab: "Ingen kan blive for mig, hvad Kristin var." Hun m\xc3\xa5tte gentagne gange forklare, at Kristins synd ikke er det f\xc3\xb8r\xc3\xa6gteskabelige forhold til Erlend, for den sag gik i orden, da de giftede sig. Kristins synd er hendes svig mod sin far og \xc3\xa6t, samt hendes hovmod. Om Erlend sagde Undset altid, at han var "et asen, men et forbandet sympatisk asen". Til en Erlend-beundrer skrev hun dog kontant som svar at Erlend er "en skurk", men s\xc3\xb8steren Signe drillede hende med, at Erlend m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6re, som Undset havde set Svarstad i et lyst \xc3\xb8jeblik. I sin anmeldelse af Husfrue havde J.C.Hambro foresl\xc3\xa5et Undset til Nobelprisen, men der var forargede danske presseopslag om Kristin Lavransdatter som "umoralsk, sanselig og nedbrydende", den "fremkalder kun urene Fantasibilleder i mange ungdommelige Sind," mente P. Lauritzen, og slutscenen, hvor Kristins mor r\xc3\xb8ber sin utroskab mod manden, beskrev han som "en af de grimmeste i nordisk Litteratur". Den svenske anmelder Marika Stjernstedt skrev: "Kvindens mangler, hendes svaghed indtil sjaskethed n\xc3\xa5r det g\xc3\xa6lder k\xc3\xb8nslivet, g\xc3\xa5r gennem hele Sigrid Undsets forfatterskab." Men Undset glemte aldrig de ti \xc3\xa5r, hun havde henslavet p\xc3\xa5 et kontor, og viste stor forst\xc3\xa5else for de kvinder, der s\xc3\xa5 som eneste udvej et \xc3\xa6gteskab med "en kontorchef med mave b\xc3\xa5de foran og bag"._NEWLINE_I begyndelsen stillede Undset sig afvisende til en filmatisering af Kristin-b\xc3\xb8gerne, men blev overtalt efter krigen. Hun \xc3\xb8nskede sig Ingrid Bergman som Kristin og Clark Gable som Erlend, men det lykkedes ikke filmproducenten Guggenheim at f\xc3\xa5 finansieret projektet. Bergman havde store forventninger til rollen. F\xc3\xb8rst i 1995 kom Liv Ullmanns filmatisering.\n_START_SECTION_\nSkilsmissen\n_START_PARAGRAPH_\nSom ung pige mente Undset, at kvinder blev dumme af at v\xc3\xa6re gift, "eller de stemmer deres fordringer til livet, deres mand og sig selv s\xc3\xa5 langt ned, at de n\xc3\xa6ppe kan regnes for mennesker, eller bliver uforst\xc3\xa5ende, ufine, r\xc3\xa5 eller ulykkelige". Som nygift mente hun, at kvinden skulle v\xc3\xa6re sin mand underdanig: "For de ord, de handler om naturens egen legitimitet af \xc3\xa6gteskabet, at en kvinde skal gifte sig med den mand, hun kan kalde sin herre." Men om sit \xc3\xa6gteskab med Svarstad erkendte hun, at det havde v\xc3\xa6ret forkert af hende at prakke ham "et velordnet, borgerligt hjem" p\xc3\xa5. Hun sagde: "Jeg holdt usigeligt af ham engang \xe2\x80\x93 p\xc3\xa5 en meget egoistisk m\xc3\xa5de, for jeg elskede ham egentlig ikke som det han var, men som det, jeg havde indbildt mig, at han var, og jeg tror egentlig, at virkeligt had og uforsonlighed har jeg kun f\xc3\xb8lt mod ham i de \xc3\xa5r, da vi levede sammen, og jeg uafladeligt forlangte, at han skulle tilpasse sig til at sidde p\xc3\xa5 det alter, jeg have indrettet til kultus for ham." Hun syntes, han havde "et talent for at g\xc3\xb8re andre og sig selv ulykkelige, og at g\xc3\xb8re venner og beundrere til sine fjender."_NEWLINE_For at blive optaget i den katolske kirke, m\xc3\xa5tte Undset opl\xc3\xb8se sit \xc3\xa6gteskab, da Svarstad efter katolske begreber stadig var gift med sin f\xc3\xb8rste kone. Om sin skilsmisse sagde Undset: "Ja, det ville v\xc3\xa6re en usandhed at fremstille det som noget offer." Men Svarstad, der havde lidt store kvaler overfor sin f\xc3\xb8rste kone, da han giftede sig med Undset, tog det tungt at f\xc3\xa5 sit andet \xc3\xa6gteskab annulleret. Han s\xc3\xa5 kun sj\xc3\xa6ldent sine b\xc3\xb8rn. En gang tog Undset lille Hans med til Oslo, s\xc3\xa5 han fik hilst p\xc3\xa5 sin far. De kom op til en mand i en hvid frakke. Manden malede og sk\xc3\xa6ndtes med Undset. Bagefter spurgte Hans hende, hvorfor de var g\xc3\xa5et til tandl\xc3\xa6gen, n\xc3\xa5r de skulle til hans far? "Den idiot i frakke er din far," svarede hans mor.\n_START_SECTION_\nKatolicismen\n_START_PARAGRAPH_\nHun konverterede til den katolske kirke i 1924. Det var et drastisk skridt; Karl Eskeland, der konverterede \xc3\xa5ret efter, m\xc3\xa5tte af den grund opgive sin stilling som rektor ved folkeh\xc3\xb8jskolen p\xc3\xa5 Voss. Stortinget afslog i 1925 igen at fjerne grundlovsparagrafen, der n\xc3\xa6gtede jesuitter adgang til Norge. At en ber\xc3\xb8mthed som Undset gik over til katolicismen, var en s\xc3\xa5dan triumf b\xc3\xa5de for Rom og hendes trosf\xc3\xa6ller, at italienske aviser skrev om La riconquista cattolica Norvegia (= Den katolske generobring af Norge) p\xc3\xa5 forsiden, som Undset fik tilsendt og gemte sammen med sine egne udklip om protestanter, der havde blameret sig, fx den danske pr\xc3\xa6st, der blev id\xc3\xb8mt tre m\xc3\xa5neders f\xc3\xa6ngsel for "kr\xc3\xa6nkelse af bluf\xc3\xa6rdigheden overfor en barnepige i pr\xc3\xa6stens hjem og for forf\xc3\xb8relse til ut\xc3\xa9rlige forhold af en konfirmandinde". Om sin omvendelse udtalte hun i interview: "Jeg har tvivlet p\xc3\xa5 alt, man tvivler s\xc3\xa5 langt ned, at man til slut finder noget, som det i hvert fald er umagen v\xc3\xa6rdt at overveje. Jeg godtog et kompleks af dogmer. Det har intet med f\xc3\xb8lelse at g\xc3\xb8re, jeg har altid haft mistillid til folk, der taler om religi\xc3\xb8s f\xc3\xb8lelse! Man accepterer \xc3\xa5benbaringen som den katolske kirke s\xc3\xa6tter ind med en forvalter \xe2\x80\x93 selv om man ikke altid har s\xc3\xa5dan en rasende lyst til at tro, men man tror, fordi man er overbevist."_NEWLINE_S\xc3\xa6rlig from blev Undset aldrig. Da hun blev formanet om at bande mindre, fordi hendes skytsengel noterede alt, hvad hun sagde, svarede Undset sin skriftefar: "S\xc3\xa5 m\xc3\xa5 vi h\xc3\xa5be, englen kan stenografere." Hun blev terti\xc3\xa6r-nonne i dominikanerordenen under navnet Olave, da Olav den hellige havde hendes s\xc3\xa6rlige bev\xc3\xa5genhed. I 1927 sendte hun Hans, der kun var syv et halvt \xc3\xa5r, hjemmefra til den katolske klosterskole i Oslo. Tidligere havde Undset skrevet, at der ingen undskyldning findes for en mor, der lever i gode k\xc3\xa5r og alligevel overlader sit barn til andre. Men nu skaffede hun sin yngste s\xc3\xb8n katolsk skolegang og sig selv arbejdsro. F\xc3\xb8rst efter krigen s\xc3\xa5 hun ud til at forst\xc3\xa5, at Hans aldrig tilgav hende, at hun sendte ham hjemmefra s\xc3\xa5 tidligt. Hun er kendt for sit citat: "Moderskabet er livet"; men omgivelserne var chokerede over hendes barske afvisning af b\xc3\xb8rnene. Hans kunne komme l\xc3\xb8bende ind for at sp\xc3\xb8rge om noget; moren s\xc3\xa5 kort op, knaldede ham en \xc3\xb8ret\xc3\xa6ve og fortsatte med sit, mens hendes teenagers\xc3\xb8n trak sig bagl\xc3\xa6ns ud. Som han sagde om Bjerkeb\xc3\xa6k: "T\xc3\xa6nk, at her bor mennesker!"\n_START_SECTION_\nNobelprisen\n_START_PARAGRAPH_\nTirsdag 13. november 1928 fik Sigrid Undset at vide, at hun havde f\xc3\xa5et Nobelprisen i litteratur. Kun to kvinder havde f\xc3\xa5et den f\xc3\xb8r hende: (Selma Lagerl\xc3\xb6f og Grazia Deledda), og kun Rudyard Kipling havde v\xc3\xa6ret yngre som prisvinder end hun. Svarstad var p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8g og spurgte: "Er der noget sherry i huset?" Prisen var p\xc3\xa5 svimlende 156.000 kroner. Nu fik hun oprettet "Maren Charlottes Undset Svarstads legat" til st\xc3\xb8tte for dem, der ville have sit tilbagest\xc3\xa5ende barn boende hjemme, og et legat, der gik til katolsk skolegang for b\xc3\xb8rn fra ubemidlede familier. Hun udtalte senere, at hun nu f\xc3\xb8lte sig sikker p\xc3\xa5 at M\xc3\xa5nen var ubeboet, for den var det eneste sted, hun ikke havde f\xc3\xa5et tiggerbreve fra. Men Nobelprisen havde sikret hendes \xc3\xb8konomi. Da Oskar Braaten klagede over, at Sovjetunionen ikke lod hans honorarer komme til udbetaling, tr\xc3\xb8stede Undset ham med, at hendes forlag i Ungarn havde tilbudt at sende hende honoraret i form af en hest. Porcel\xc3\xa6nsfabrikken i Porsgrunn havde udformet et v\xc3\xa6gfad med Undsets portr\xc3\xa6t. Hun fik tilsendt en prototype, men udbr\xc3\xb8d ved synet: "Nej, jeg n\xc3\xa6gter at blive serveret i brun sovs!" Fadene blev derfor aldrig sat i produktion._NEWLINE_Undset tog st\xc3\xa6rk afstand fra nazismen og kom p\xc3\xa5 den sorte liste i Tyskland fra 1933. Da hun tog til orde til fordel for Ossietzky, blev hendes b\xc3\xb8ger forbudt i Tyskland, hvad der forv\xc3\xa6rrede hendes \xc3\xb8konomi, der var g\xc3\xa5et i minus siden 1934 pga. de mange, hun st\xc3\xb8ttede \xc3\xb8konomisk i den sv\xc3\xa6re tid. I 1929 havde hun udgivet Gymnadenia og \xc3\xa5ret efter Den br\xc3\xa6ndende busk, der begge handler om Paul Selmer og hans vej til katolicismen. I 1932 kom Ida Elisabeth, hvor hendes egne erfaringer afspejles i s\xc3\xa6tningen om at det "var n\xc3\xa6sten v\xc3\xa6rre end selvmord", at have stedb\xc3\xb8rn. I 1934 kom Elleve \xc3\xa5r, en m\xc3\xa6rkeligt levende skildring af Undsets f\xc3\xb8rste elleve \xc3\xa5r, til farens d\xc3\xb8d. Her kalder hun sig Ingvild til \xc3\xa6re for sin far Ingvald. I 1936 kom Den trofaste hustru, m\xc3\xa5ske hendes mest underholdende bog.\n_START_SECTION_\nAnden verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nI januar 1939 sov Mosse stille ind hjemme p\xc3\xa5 Bjerkeb\xc3\xa6k. I august d\xc3\xb8de enkefru Undset, f\xc3\xa5 dage f\xc3\xb8r anden verdenskrig br\xc3\xb8d ud. I november udkom Sigrid Undsets roman Madame Dorthea, med handling fra 1700-tallet og t\xc3\xa6nkt som f\xc3\xb8rste bind i en serie. 9.april 1940 kom den tyske invasion, og 20.april m\xc3\xa5tte Undset, der k\xc3\xa6kt havde talt nazismen imod, flygte til Stockholm, hvor hendes veninde, den svenske forfatter Alice Lyttkens, kunne fort\xc3\xa6lle, at s\xc3\xb8nnen Anders var faldet i kamp. Sammen med sit eneste levende barn, den tyve\xc3\xa5rige Hans, rejste Undset til USA via Moskva, Vladivostok og Japan. Hun fandt en lejlighed i Brooklyn, mens Hans studerede ved Harvard._NEWLINE_Efter mordet den 4. januar 1944 p\xc3\xa5 Kaj Munk bragte De frie Danske udtalelser fra flere indflydelsesrige skandinaver, herunder fra Undset._NEWLINE_Den amerikanske reporter Leland Stowe havde f\xc3\xa5et Pulitzer-prisen og h\xc3\xb8stet megen opm\xc3\xa6rksomhed, da han fejlagtigt fremstillede det, som om nordm\xc3\xa6ndene 9. april havde overgivet sig uden kamp, og passivt sluttet op om Quisling. Med foredrag og turn\xc3\xa9er gjorde Undset, der selv havde mistet en s\xc3\xb8n i kampene, en formidabel indsats for at f\xc3\xa5 sandheden frem. Hun m\xc3\xa5tte dog til talel\xc3\xa6rer, da hun talte d\xc3\xa5rligt engelsk, fx udtalte hun konsekvent ordet democracy (demokrati) som "demo-crazy" (demokrask\xc3\xb8r).\n_START_SECTION_\nSidste \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nEfter freden fik hun skibsplads til Oslo og ankom til Bjerkeb\xc3\xa6k 8.august 1945. Stedet var raseret af Gestapo, der havde haft tyskert\xc3\xb8ser og deres b\xc3\xb8rn installeret der. Hverken hun eller s\xc3\xb8nnen Hans kunne trives p\xc3\xa5 stedet, og Hamar kommune lovede at finde en passende byggegrund til hende. I Hamar er der en katolsk kirke, s\xc3\xa5 hun nemmere kunne g\xc3\xa5 til messe. _NEWLINE_7.juli 1947 modtog Undset udm\xc3\xa6rkelsen storkorset af St.Olav. Men hendes helbred skrantede, og da hun i maj 1948 havde genset Kalundborg, fik hun et sammenbrud, der f\xc3\xb8rst blev tolket som en hjernesvulst, men efter n\xc3\xb8je unders\xc3\xb8gelser viste sig at v\xc3\xa6re psykisk. Hendes familie voldte hende mange bekymringer: steddatteren Ebba, der var midt i fyrrerne og havde ladt sig overtale til at blive katolik, blev fors\xc3\xb8rget af Undset, men talte nu om en l\xc3\xa6reruddannelse. Som 27-\xc3\xa5rig havde Hans ikke andet end universitetets forberedende pr\xc3\xb8ver. Svarstad d\xc3\xb8de i 1943, og s\xc3\xb8nnen holdt til i hans atelier i Gabels gate 7, hvor han til sin mors skuffelse omgikkes nazister som Hamsuns s\xc3\xb8n, maleren Tore, og var k\xc3\xa6reste med Christianne Neraas, der havde arbejdet i nazi-partiets propagandaafdeling. Nogle m\xc3\xa5neder f\xc3\xb8r Undsets d\xc3\xb8d kom Hans hjem med en vidtl\xc3\xb8ftig plan om at blive sin mors filmmanager i USA. Til hendes fortvivlelse forsvandt han i raseri, da hun hellere ville h\xc3\xb8re om hans uddannelse, og de s\xc3\xa5s aldrig mere._NEWLINE_I begyndelsen af juni 1949 blev hun s\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlig af nyrebet\xc3\xa6ndelse, at hun blev indlagt p\xc3\xa5 Lillehammer sygehus. Her livede hun op, men n\xc3\xa6ste morgen blev hun fundet livl\xc3\xb8s ved siden af sengen. Uden den sidste olie havde hun forladt denne verden. Hun havde \xc3\xb8nsket sig et langt sygeleje, "s\xc3\xa5 jeg f\xc3\xa5r tid til at angre alle mine synder", men s\xc3\xa5dan blev det ikke, ligesom hun heller ikke fik opfyldt sit \xc3\xb8nske om at tilbringe sine \xc3\xa6ldre dage omgivet af b\xc3\xb8rn og b\xc3\xb8rneb\xc3\xb8rn. Hans giftede sig med Neraas i 1951, de blev skilt og fortsatte som samboer, og efter Hans\' d\xc3\xb8d overtog hun Bjerkeb\xc3\xa6k. Efter Undsets kamp mod nazismen, tilfaldt hendes k\xc3\xa6re ejendom netop en nazist, og da Christianne Neraas d\xc3\xb8de i 1996, var det hendes to niecer, der arvede Bjerkeb\xc3\xa6k, som nu tilh\xc3\xb8rer Lillehammers friluftsmuseum Maihaugen, og er \xc3\xa5bent for publikum om sommeren. Den familiek\xc3\xa6re Sigrid Undset fik ingen efterkommere, men en asteroide blev i 2002 opkaldt efter hende.\n_START_SECTION_\nGengivelser af Sigrid Undset\n_START_PARAGRAPH_\nSigrid Undset er gengivet af Harald Slott-M\xc3\xb8ller, olie p\xc3\xa5 l\xc3\xa6rred, 93x105 cm, i udsk\xc3\xa5ret og forgyldt ramme 8 cm bred og forneden 15 cm bred.'