b'\n_START_ARTICLE_\nNatravn\n_START_SECTION_\nUdseende\n_START_PARAGRAPH_\nNatravn er en 28 centimeter stor, langstrakt fugl med et vingefang p\xc3\xa5 omkring 57 centimeter. Den ses sj\xc3\xa6ldent om dagen, hvor den typisk sidder passivt p\xc3\xa5 langs af en gren, godt camoufleret af sin brun- og gulsp\xc3\xa6ttede gr\xc3\xa5 fjerdragt. I tusm\xc3\xb8rket omkring skumring og d\xc3\xa6mring kan den ses som en falkeagtig silhuet mod himlen, n\xc3\xa5r den jager insekter p\xc3\xa5 samme vis som en svale. Benene er meget korte, n\xc3\xa6bbet er stort og bredt, og \xc3\xb8jnene er store med brun iris. Undersiden er svagt tv\xc3\xa6rstribet._NEWLINE_K\xc3\xb8nnene er ens bortset fra hannens hvide pletter p\xc3\xa5 de yderste svingfjer i vingen og de yderste styrefjer i halen. Natravn kan i flugten minde om en lille falk eller g\xc3\xb8g.\n_START_SECTION_\nStemme\n_START_PARAGRAPH_\nNatravnen har en snurrende eller spindende stemme, der i Danmark h\xc3\xb8res efter solnedgang fra maj til begyndelsen af august. Den begynder som regel at spinde p\xc3\xa5 det tidspunkt, hvor fugle som r\xc3\xb8dhals, solsort og sangdrossel stopper deres sang. Den h\xc3\xb8res ogs\xc3\xa5 ved d\xc3\xa6mringen om morgenen._NEWLINE_Hannens knarrende stemme kan beskrives som en op til fem minutter lang gentagelse af to motiver: drrrrrrrrrrrr-rhurrr, hvor f\xc3\xb8rste motiv varer cirka fem sekunder og det andet mere lavm\xc3\xa6lte motiv knap et sekund. Sangen fremf\xc3\xb8res som regel p\xc3\xa5 skift mellem toppen af tre-fire forskellige tr\xc3\xa6er. Stemmen kan h\xc3\xb8res via henvisningen nedenfor._NEWLINE_Udover den spindende stemme h\xc3\xb8res ogs\xc3\xa5 et kv\xc3\xa6kkende kry-it og et gu-gu-gu, der ofte i flugten ledsages af h\xc3\xb8jlydte vingeklask over ryggen.\n_START_SECTION_\nUdbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nNatravn er udbredt i alle europ\xc3\xa6iske lande (bortset fra Island), i det nordvestlige Afrika og langt ind i Asien mod \xc3\xb8st til Mongoliet. I Norden findes den foruden i Danmark ogs\xc3\xa5 i det sydligste Norge og de sydlige tredjedele af Sverige og Finland._NEWLINE_I Danmark er arten en f\xc3\xa5tallig yngletr\xc3\xa6kfugl fra midten af maj til september. Den yngler is\xc3\xa6r i Vest- og Nordjylland og var tidligere (i 1800-tallet) en almindelig ynglefugl p\xc3\xa5 heden. I takt med hedens opdyrkning har den tilpasset sig lysninger i unge n\xc3\xa5letr\xc3\xa6splantager, f.eks. p\xc3\xa5 sandet bund i fyrreskov. I resten af landet findes arten bl.a. f\xc3\xa5talligt i Nordsj\xc3\xa6lland i Tisvilde Hegn og Grib Skov samt i Paradisbakkerne p\xc3\xa5 Bornholm. I 2011 blev bestanden estimeret til 490-530 ynglepar.\n_START_SECTION_\nYnglebiologi\n_START_PARAGRAPH_\nI begyndelsen af juni l\xc3\xa6gges som regel to \xc3\xa6g med halvanden eller to d\xc3\xb8gns mellemrum direkte p\xc3\xa5 jorden, f.eks. mellem kvas og l\xc3\xb8se grene i en lysning. De ruges hovedsageligt af hunnen i cirka 18 dage. N\xc3\xa5r ungerne er 13-17 dage gamle, kan hunnen overlade dem til hannens pasning, idet hun l\xc3\xa6gger et nyt kuld \xc3\xa6g, der udruges af hende alene. Ungerne kan flyve efter tre uger og forlader redestedet efter cirka en m\xc3\xa5ned._NEWLINE_Fra slutningen af juli til slutningen af september begynder de danske ynglefugle tr\xc3\xa6kket mod tropisk \xc3\x98stafrika og det sydlige Afrika. Tr\xc3\xa6kfugle nordfra kan passere landet indtil begyndelsen af oktober.'