b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb8vn hos dyr\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vn hos hvirvell\xc3\xb8se dyr\n_START_PARAGRAPH_\nEt elektrofysiologisk studium af s\xc3\xb8vn hos sm\xc3\xa5 hvirvell\xc3\xb8se dyr er vanskelig. Alligevel sover selv s\xc3\xa5 simple dyr som bananfluer. N\xc3\xa5r de systematisk forhindres i at sove f\xc3\xb8rer dette til nedsat kognition. Der er flere m\xc3\xa5der at m\xc3\xa5le disse funktioner p\xc3\xa5 bananfluer. En s\xc3\xa6dvanlig metode er at lade fluerne v\xc3\xa6lge om de vil flyve gennem en lys eller en m\xc3\xb8rk tunnel. Fluer vil normalt flyve mod lyset. Hvis nogle af fluerne ikke er placeret i enden af den lyse tunnel, og der er placeret sukker i enden af den m\xc3\xb8rke, l\xc3\xa6rer fluerne efterh\xc3\xa5nden at flyve mod m\xc3\xb8rke frem for mod lyset. Fluer, som ikke f\xc3\xa5r nok s\xc3\xb8vn, bruger l\xc3\xa6ngere tid p\xc3\xa5 at l\xc3\xa6re dette, og glemmer det hurtigere igen._NEWLINE_Hvis et leddyr i laboratoriet holdes v\xc3\xa5gen l\xc3\xa6ngere end det er vant til, vil den efterf\xc3\xb8lgende hvileperiode vare l\xc3\xa6ngere end normalt. Hos kakerlakker er hvileperioden karakteriseret ved at antennerne ligger nede og responsen p\xc3\xa5 stimuli fra omgivelsene er nedsat. S\xc3\xb8vnen hos krebs er ogs\xc3\xa5 blevet unders\xc3\xb8gt: dyret er passivt, har \xc3\xb8get t\xc3\xa6rskel for stimulering af sanserne og har et EEG (elektroencefalogram) m\xc3\xb8nster ,som tydeligt er forskelligt fra m\xc3\xb8nstrene i krebs, n\xc3\xa5r de er v\xc3\xa5gne.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vn hos fisk og krybdyr\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8vn hos fisk er ikke blevet studeret s\xc3\xa6rlig meget. Forskningen viser, at de fleste fiskearter sover. Der er indikationer p\xc3\xa5, at enkelte fisk ikke sover, for eksempel blinde fisk, som lever i huller eller grotter. En gruppe som sover er karpefisk. Som mange mere avancerede dyr falder de hurtigere i s\xc3\xb8vn, og sover l\xc3\xa6ngere end s\xc3\xa6dvanligt, n\xc3\xa5r de er holdt v\xc3\xa5gne l\xc3\xa6ngere end normalt._NEWLINE_P\xc3\xa5 krybdyr (eller reptiler) er der blevet gennemf\xc3\xb8rt elektro-fysiologiske studier af s\xc3\xb8vnen, det vil sige, at den elektriske hjerneaktivitet er blevet registreret mens dyrene sov. EEG-m\xc3\xb8nstret adskiller sig en hel del fra det som man ser hos patte- og andre h\xc3\xb8jerest\xc3\xa5ende dyr. Der er blevet observeret mere s\xc3\xb8vn hos reptiler efter at dyrene er blevet holdt v\xc3\xa5gne og ogs\xc3\xa5, at der skal bruges kraftigere stimuli for s\xc3\xa5 at v\xc3\xa6kke dem; dette sidste taler for at s\xc3\xb8vnen efter s\xc3\xb8vndeprivering er kompensatorisk dybere.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vn med halvdelen af hjernen\n_START_PARAGRAPH_\nEn egenskab som fugle deler med havpattedyr, og m\xc3\xa5ske ogs\xc3\xa5 med visse \xc3\xb8glearter (det sidste er stadig usikkert), er det at kunne sove unihemisf\xc3\xa6risk, det vil sige, at halvdelen af hjernen sover, mens den anden halvdel er v\xc3\xa5gen. N\xc3\xa5r kun den ene hjernehalvdel sover, vil det kontralaterale \xc3\xb8je v\xc3\xa6re lukket; det vil sige, at n\xc3\xa5r den h\xc3\xb8jre hjernehalvdel sover, er det venstre \xc3\xb8je lukket, og omvendt. Hvor mange fugle, der sover med hele hjernen eller kun med halvdelen, og fordelingen mellem de to halvdele, kommer an p\xc3\xa5 b\xc3\xa5de, hvilken halvdel, der har v\xc3\xa6ret mest aktiv i den forudg\xc3\xa5ende v\xc3\xa5genperiode (den halvdel vil sove dybest) og p\xc3\xa5 om dyrene er bange for angreb fra rovdyr. \xc3\x86nder, som er i udkanten af flokken, og s\xc3\xa5ledes er dem, som sandsynligvis f\xc3\xb8rst vil opdage s\xc3\xa5danne angreb, udviser en mere unihemisf\xc3\xa6risk s\xc3\xb8vn, end dem som sover midt i flokken, og de reagerer p\xc3\xa5 faretruende stimuli opfanget af det \xc3\xa5bne \xc3\xb8je._NEWLINE_Hverken fugle eller andre dyr kan sove REM-s\xc3\xb8vn med kun den ene halvdel af hjernen, mens den anden halvdel er v\xc3\xa5gen; REM-s\xc3\xb8vn kr\xc3\xa6ver, at hele hjernen sover og, at begge \xc3\xb8jne er lukkede. Fugle kan sove ikke-REM-s\xc3\xb8vn med hele hjernen eller kun med den ene hjernehalvdel.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vn i luften?\n_START_PARAGRAPH_\nDer er delte meninger om s\xc3\xb8vn hos tr\xc3\xa6kfugle; det er usikkert om de kan sove mens de flyver eller ej. I teorien kan visse former for s\xc3\xb8vn v\xc3\xa6re mulig. Af tekniske grunde har det ikke v\xc3\xa6ret muligt at registrere hjerneaktiviteten i fugle mens de flyver._NEWLINE_Man ved fra studier af delfiner, som ogs\xc3\xa5 sover unihemisf\xc3\xa6risk ikke-REM-s\xc3\xb8vn, at de kan sv\xc3\xb8mme ved hj\xc3\xa6lp af den muskulatur, som styres af den sovende hjernehalvdel, og de kan ogs\xc3\xa5 samtidig holde kontakt med flokken. Man har derfor r\xc3\xa6sonneret, at fugle p\xc3\xa5 lignende m\xc3\xa5de kan flyve og sove samtidig. Den v\xc3\xa5gne hjernehalvdel er ved unihemisf\xc3\xa6risk s\xc3\xb8vn i en tilstand mellem sovende og v\xc3\xa5gen. Selv om man ved, at fugle kan reagere p\xc3\xa5 for eksempel rovdyr i det \xc3\xa5bne \xc3\xb8jes synsfelt, er det usikkert, om de kan l\xc3\xa6gge m\xc3\xa6rke til meer subtile \xc3\xa6ndringer i omgivelserne eller klare at navigere mens det halve af hjernen sover. Det kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re vigtigt for fugle hvilken hjernehalvdel, som modtager synsindtryk ved navigering. Duer for eksempel har lettere ved at navigere, hvis man d\xc3\xa6kker det venstre \xc3\xb8je frem for det h\xc3\xb8jre. Man kan ogs\xc3\xa5 forestille sig, at fugle kortvarigt kan v\xc3\xa5gne op for at orientere sig, for derefter at sove videre; dette er indtil videre kun en hypotese._NEWLINE_Det er mindre sandsynligt, men ikke udelukket, at fugle kan have REM-s\xc3\xb8vn mens de flyver. Muskeltonus er nedsat under REM-s\xc3\xb8vn og begge \xc3\xb8jne er lukkede. Trods det har fugle et mindre tab af muskelaktivitet end de fleste pattedyr har \xe2\x80\x93 de sover gerne st\xc3\xa5ende, og REM-s\xc3\xb8vn hos fugle varer ofte meget kort, ned til et par sekunder . Nogle fugle, hvor t\xc3\xa5rnsejleren (Apus Apus) m\xc3\xa5ske er den mest kendte, kan v\xc3\xa6re i luften i mere end et \xc3\xa5r uden at lande. Studier viser, at fugle bestemt kan mindske behovet for s\xc3\xb8vn under flugten ganske betydeligt, og alligevel klare sig godt i kognitive tests. Det er alts\xc3\xa5 ikke sikkert, at fugle sover mens de flyver.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vn hos pattedyr\n_START_PARAGRAPH_\nSom ved fugle er grundreglen for pattedyr (med visse undtagelser, se nedenfor) at de har to principielt forskellige s\xc3\xb8vnstadier: REM og ikke-REM.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vnm\xc3\xa6ngde\n_START_PARAGRAPH_\nEn del dyr, som for eksempel flagermus, sover 18 til 20 timer i d\xc3\xb8gnet, mens andre, som for eksempel giraffen, kun sover bare 3-4 timer i d\xc3\xb8gnet. Der kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re store forskelle mellem dyr som er n\xc3\xa6rt besl\xc3\xa6gtede._NEWLINE_Spisevanerne hos dyr har sammenh\xc3\xa6ng med deres s\xc3\xb8vnm\xc3\xa6ngde. K\xc3\xb8d\xc3\xa6dere har mest brug for daglig s\xc3\xb8vn; de alt\xc3\xa6dende har mindre behov og plante\xc3\xa6derne har det mindste behov. Mennesket sover hverken us\xc3\xa6dvanligt meget eller lidt sammenlignet med andre dyr, men vi sover mindre end mange andre alt\xc3\xa6dende Mange plante\xc3\xa6dere, som for eksempel dr\xc3\xb8vtyggere, halvsover en stor del af tiden, noget som m\xc3\xa5ske kan forklare deres relativt lave behov for s\xc3\xb8vn. Hos plante\xc3\xa6dere er det ofte s\xc3\xa5dan at store dyr sover mere end sm\xc3\xa5. Dette kan forklare cirka 25\xc2\xa0% af forskellen i s\xc3\xb8vnm\xc3\xa6ngde mellem forskellige dyrearter. Desuden har l\xc3\xa6ngden af en s\xc3\xb8vncyklus (REM + ikke-REM) forbindelse med st\xc3\xb8rrelsen af dyrene, s\xc3\xa5ledes at st\xc3\xb8rre dyr i gennemsnit har l\xc3\xa6ngere s\xc3\xb8vncyklusser end sm\xc3\xa5 dyr. S\xc3\xb8vnm\xc3\xa6ngden er ogs\xc3\xa5 forbundet med faktorer s\xc3\xa5som basalt stofskifte, hjernemasse og relativ hjernemasse._NEWLINE_Med hensyn til mengden REM-s\xc3\xb8vn, som procent af den daglige s\xc3\xb8vn, har pattedyr, som bliver f\xc3\xb8dt meget udviklede, s\xc3\xa5som hest og giraf, som regel mindre REM ens arter som er mindre usviklede ved f\xc3\xb8dslen, som for eksempel katte og rotter. Dette kan siges at afspejle den st\xc3\xb8rre m\xc3\xa6ngde REM-s\xc3\xb8vn hos nyf\xc3\xb8dte sammenlignet med voksne hos de fleste pattedyr.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vn hos kloakdyr\n_START_PARAGRAPH_\nKloakdyr, pattedyr som l\xc3\xa6gger \xc3\xa6gg, regnes for at v\xc3\xa6re den evolution\xc3\xa6rt set \xc3\xa6ldste gruppe af pattedyr. De er derfor blevet studeret med s\xc3\xa6rlig interesse indenfor studiet af s\xc3\xb8vn hos pattedyr. Da de tidligste studier ikke utvetydigt kunne p\xc3\xa5vise REM-s\xc3\xb8vn hos disse dyr, opererede man f\xc3\xb8rst ud fra den fejlagtige antagelse, at REM-s\xc3\xb8vn opstod efter at kloakdyrene havde skilt sig ud fra de andre pattedyr. Det st\xc3\xa5r nu klart at EEG-registreringer fra hjernestammen p\xc3\xa5 kloakdyr viser et m\xc3\xb8nster, som meget ligner det, som man ser ved REM-s\xc3\xb8vnen hos h\xc3\xb8jerest\xc3\xa5ende pattedyr. Det er faktisk det australske n\xc3\xa6bdyr, som har mest REM-s\xc3\xb8vn af alle hidtil unders\xc3\xb8gte dyr.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vn hos havpattedyr\n_START_PARAGRAPH_\nBlandt andre er s\xc3\xa6ler og hvaler medlemmer af gruppen havpattedyr. To af s\xc3\xa6lfamilierne, \xc3\xb8res\xc3\xa6ler og \xc3\xa6gte s\xc3\xa6ler, har l\xc3\xb8st problemet med s\xc3\xb8vn i vand p\xc3\xa5 forskellige m\xc3\xa5der._NEWLINE_\xc3\x86gte s\xc3\xa6ler sover med hele hjernen, bihemisf\xc3\xa6risk, ligesom de allerfleste andre pattedyr. De kan holde vejret mens de sover nede i vandet og m\xc3\xa5 derfor v\xc3\xa5gne med j\xc3\xa6vne mellemrum for at stige op til overfladen og tr\xc3\xa6kke vejret. De kan ogs\xc3\xa5 sove p\xc3\xa5 land eller lige i vandoverfladen, tr\xc3\xa6kke vejret og have b\xc3\xa5de REM- og ikke-REM-s\xc3\xb8vn. De har ikke REM-s\xc3\xb8vn nede i vandet._NEWLINE_\xc3\x98res\xc3\xa6ler, s\xc3\xa5som hvaler, kan sove unihemisf\xc3\xa6risk. Den halvdel af hjernen som sover, v\xc3\xa5gner ikke n\xc3\xa5r s\xc3\xa6len eller hvalen stiger op for at bl\xc3\xa5ste. N\xc3\xa5r den ene halvdel af hjernen sover er lufferne og sk\xc3\xa6gget p\xc3\xa5 modsat side af s\xc3\xa6lkroppen slappe. Det halve \xc3\xa5r dyrene lever og sover til havs har disse s\xc3\xa6ler n\xc3\xa6sten udelukkende ikke-REM-s\xc3\xb8vn; de klarer sig uden REM-s\xc3\xb8vn i ugevis. S\xc3\xa5 snart de flytter p\xc3\xa5 land sover de som landdyr, inklusive REM-s\xc3\xb8vn, og forskere er overrasket over, at de ikke udviser en kompensatorisk for\xc3\xb8gelse af REM-s\xc3\xb8vn for at kompensere for den tidligere mangel. Til sammenligning viser rottestudier at rotter som helt frar\xc3\xb8ves REM-s\xc3\xb8vn d\xc3\xb8r i l\xc3\xb8bet af f\xc3\xa5 dage, selv om de uhindret f\xc3\xa5r lov at sove ikke-REM-s\xc3\xb8vn._NEWLINE_Der er ikke blevet p\xc3\xa5vist REM-s\xc3\xb8vn hos mere end en type hval: en af grindehvalerne (pilot whale, Globicephala scammoni). Andre hvaler ser ikke ud til at have REM-s\xc3\xb8vn og ser heller ikke ud til at lide under det. REM-s\xc3\xb8vn kan v\xc3\xa6re vanskelig til havs for dyr som m\xc3\xa5 bl\xc3\xa5ste, da REM-s\xc3\xb8vn medf\xc3\xb8rer en funktionel paralyse av skeletmuskulaturen.\n_START_SECTION_\nUnihemisf\xc3\xa6risk s\xc3\xb8vn\n_START_PARAGRAPH_\nUnihemisf\xc3\xa6risk s\xc3\xb8vn, s\xc3\xb8vn med den ene halvdel af hjernen af gangen, er observeret blandt fugle og havpattedyr. Om de fleste krybdyr ogs\xc3\xa5 sover unihemisf\xc3\xa6risk er fremdeles uklart: flere af dem ser ud til at sove med halvdelen af hjernen, men EEG-studier giver modstridende resultater._NEWLINE_Denne type s\xc3\xb8vn har sandsynligvis udviklet sig for at sovende dyr kan modtage stimuli, for eksempel om fare, og for at de skal kunne flygte eller regelm\xc3\xa6ssigt g\xc3\xa5 op til vandoverfladen for at \xc3\xa5nde._NEWLINE_N\xc3\xa5r kun halvdelen af hjernen sover, er det bare ikke-REM-s\xc3\xb8vn, aldrig REM-s\xc3\xb8vn. Der ser ud til at v\xc3\xa6re et kontinuum med hensyn til forskellene mellem halvdelene, alt lige fra dyb til let s\xc3\xb8vn i den ene halvdel mens den andre er v\xc3\xa5gen. Hvis forskere lader den ene halvdel sove, men v\xc3\xa6kker dyret s\xc3\xa5 snart den andre halvdel falder i s\xc3\xb8vn, vil m\xc3\xa6ngden af dyb s\xc3\xb8vn \xc3\xb8ges i den halvdel som ikke fik lov at sove, n\xc3\xa5r dyret igen f\xc3\xa5r lov at sove frit._NEWLINE_Den neurologiske baggrund for unihemisf\xc3\xa6risk s\xc3\xb8vn er ikke klarlagt. Hos katte har man ved kirurgi \xc3\xb8delagt forbindelsen mellem den h\xc3\xb8jre og venstre delen af hjernestammen, og s\xc3\xa5 kan de to hjernehalvdele sove uafh\xc3\xa6ngigt af hinanden. Hos disse katte kunne den ene hjernehalvdel sove ikke-REM mens den andre enten var v\xc3\xa5gen eller sov REM-s\xc3\xb8vn. Det blev aldrig observeret at kattene sov REM-s\xc3\xb8vn med halvdelen af hjernen mens den andre halvdel var v\xc3\xa5gen. Det man ved er at dette sidste heller ikke forekommer i naturen.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb8vn hos dyr som g\xc3\xa5r i dvale\n_START_PARAGRAPH_\nDvale er ikke s\xc3\xb8vn. Dyr som ligger i \xc3\xa6gte dvale er n\xc3\xa6rmest i koma: kropstemperaturen kan n\xc3\xa6rme sig frysepunktet, hjertet sl\xc3\xa5r svagt og stofskiftet er n\xc3\xa6sten standset. Dyrene tr\xc3\xa6nger da til meget mindre s\xc3\xb8vn end s\xc3\xa6dvanligt, men et par gange i l\xc3\xb8bet af vinteren "v\xc3\xa5gner" de netop op for at sove.'