b'\n_START_ARTICLE_\nFresko\n_START_PARAGRAPH_\nFreskomaling (fra italiensk:buon fresco eller a fresco) best\xc3\xa5r i, at pigment blandet med vand l\xc3\xa6gges p\xc3\xa5 et tyndt lag af v\xc3\xa5d, frisk kalkpuds, som hedder intonaco p\xc3\xa5 italiensk. P\xc3\xa5 grund af pudsens kemiske sammens\xc3\xa6tning er en binder ikke n\xc3\xb8dvendig; pigmentet opl\xc3\xb8st udelukkende i vand vil synke ind i intonacoen, som i sig selv bliver mediet, som holder pigmentet. Pigmentet absorberes nu af den v\xc3\xa5de puds. Pudsen t\xc3\xb8rrer i l\xc3\xb8bet af nogle timer og reagerer med luftens kultveilte: Det er denne kemiske reaktion som fikserer pigmentpartiklerne i pudsen. Det er den \xc3\xa6gte freskoteknik. (I mods\xc3\xa6tning til Fresco-secco eller a secco, hvor pigmentet males p\xc3\xa5 t\xc3\xb8r puds. Det er ikke lige s\xc3\xa5 holdbart, fordi pigmenterne ikke bliver en del af v\xc3\xa6ggen, som i buon fresco)._NEWLINE_De tidligste kalkmalerier i danske kirker er freskoer, mens de fleste er malet a secco._NEWLINE_Freskoer er ikke flytbare. De er malet p\xc3\xa5 v\xc3\xa6gge og hv\xc3\xa6lv og h\xc3\xa6nger sammen med den bygning, hvori og hvortil de blev skabt._NEWLINE_Flere producerer i dag transportable "freskoer" med b\xc3\xa5de nye og gamle motiver.'