b'\n_START_ARTICLE_\nFaxe\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet Faxe (Fax\xc3\xa6, Faza) er oldnordisk og betyder "hestemanke", formentlig med reference til byens beliggenhed p\xc3\xa5 et h\xc3\xb8jdedrag._NEWLINE_If\xc3\xb8lge \xc3\xa9n teori stammede h\xc3\xb8vdinges\xc3\xb8nnen Rollo, som omkring \xc3\xa5r 900 erobrede landet ved Seinens munding, fra Faxe-omr\xc3\xa5det. _NEWLINE_Byen n\xc3\xa6vnes i 1280. Den blev udskiftet s\xc3\xa5 sent som 1851._NEWLINE_Blandt de \xc3\xa6ldste bygninger er Faxe Kirke, der er fra 1440. I 1577 br\xc3\xa6ndte kirke og pr\xc3\xa6steg\xc3\xa5rd, men blev begge genopbygget. I Faxe ligger desuden Danmarks \xc3\xa6ldste folkeskole - Rasmus Svendsens Skole, et bindingsv\xc3\xa6rkshus opf\xc3\xb8rt i 1633 p\xc3\xa5 foranledning af sognepr\xc3\xa6sten Rasmus Svendsen._NEWLINE_En smalsporet jernbane mellem Faxe Kalkbrud og Faxe Ladeplads blev \xc3\xa5bnet allerede i 1864, og i 1879 \xc3\xa5bnedes \xc3\x98stbanen med str\xc3\xa6kninger fra K\xc3\xb8ge over H\xc3\xa5rlev til henholdsvis Faxe og R\xc3\xb8dvig. I 1880 blev de to baner forbundet. Faxe station blev tegnet af arkitekt Heinrich Wenck._NEWLINE_Omkring 1870 blev byen beskrevet s\xc3\xa5ledes: "Faxe, ved Amtets mindre Landevei fra Kj\xc3\xb8ge til Pr\xc3\xa6st\xc3\xb8, med Kirken, Pr\xc3\xa6stegaard, Capellanbolig, Skole og Kro med Handelsprivilegium, Jernst\xc3\xb8beri, Bageri, Boghandel, 5 Kj\xc3\xb8bmandshandler, Bolig for en L\xc3\xa6ge, Bogtrykkeri, hvorfra 3 Gange ugentlig udgaaer  "Fax\xc3\xb8 Avis""._NEWLINE_Omkring 1900 blev byen beskrevet s\xc3\xa5ledes: "Fakse (1890: 1041 Indb.), en k\xc3\xb8bstadlignende Landsby, Valgsted for Pr\xc3\xa6st\xc3\xb8 Amts 2. Folketingskreds, med Kirke, Pr\xc3\xa6stegd., Skole, teknisk Skole (Lokale i Kommuneskolen), Privatskole, Forsamlingshus (opf. 1887), Amtssygehus (opf. 1889\xe2\x80\x9490 efter Tegn. af Arkitekt Ph. Smidth, udvidet 1892; Plads for 42 Patienter; Bygningerne ere assurerede for 83,910 Kr.), Apotek (Hj\xc3\xa6lpeapotek fra Vemmetofte), Filial af Vordingborg Amtstue, Spare- og Laanebank (opr. 1897), Sparekasse (opr. 2/6 1869; 31/3 1896 var Sparernes saml. Tilgodehavende 1,519,016 Kr., Rentefoden 4 pCt., Reservefonden 79,994 Kr., Antal af Konti 2152), Politistation, J\xc3\xa6rnbane- og Telegrafstation {Fakse \xc3\x84), Telefonstation, 2 Kroer (F. Kro og F. Stationskro), Kalk-stensbrud (iVktieselskab, opr. 29/i0 1883; Aktiekapital l1/2 Mill. Kr.; se ndfr.), J\xc3\xa6rnst\xc3\xb8beri og Maskinbyggeri, Bageri, Boghandel og Bogtrykkeri (\xe2\x80\x9eLandboernes Avis"; \xe2\x80\x9eFakse Avis" trykkes i Kj\xc3\xb8ge), Markedsplads, hvor der i Marts og Okt. holdes Marked med Kreaturer, og mange handlende og Haandv\xc3\xa6rkere. Aktieselskabet \xe2\x80\x9eF. Gas- og Vandv\xc3\xa6rker", opr. 1897, vil anl\xc3\xa6gge Gas- og Vandv\xc3\xa6rk for F. og Fakse Ladeplads i Hylleholt Sogn."_NEWLINE_Vandv\xc3\xa6rk blev anlagt i 1900. I 1903-04 opf\xc3\xb8rtes byens apotek._NEWLINE_Tinghuset blev bygget omkring 1908 af Pr\xc3\xa6st\xc3\xb8 Amtsr\xc3\xa5d p\xc3\xa5 anmodning af borgere i Fakse Herred, der mente, at der ikke blev sl\xc3\xa5et h\xc3\xa5rdt nok ned p\xc3\xa5 forbrydere i omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nByens st\xc3\xb8rste attraktion er Faxe Kalkbrud. Ved siden af dette ligger Faxe Geomuseum, der fort\xc3\xa6ller om kalkbruddets historie. Det er en del af \xc3\x98stsj\xc3\xa6llands Museum. Bygninge rummer kulturcentret Kanten som inkluderer Biografen Kanten, der blev \xc3\xa5bnet i 2008 og har to sale med sammenlagt knap 250 siddepladser.'