b'\n_START_ARTICLE_\nPotentiel naturlig vegetation\n_START_PARAGRAPH_\nPotentiel naturlig vegetation (PNV) er et \xc3\xb8kologisk begreb, som bruges om den vegetation, man kunne forvente p\xc3\xa5 et bestemt sted. Her g\xc3\xa5r man ud fra de givne, milj\xc3\xb8m\xc3\xa6ssige betingelser (klima, geomorfologi, geologi), og man ser bort fra menneskelig p\xc3\xa5virkning og tilf\xc3\xa6ldige begivenheder._NEWLINE_N\xc3\xa5r man i dag taler om den potentielle vegetation, skal det derfor ses som et modbegreb over for den aktuelle vegetation, alts\xc3\xa5 den, som er opst\xc3\xa5et p\xc3\xa5 stedet under indtryk af klima- og jordbundsforhold, men is\xc3\xa6r under p\xc3\xa5virkning af menneskelig aktivitet._NEWLINE_Begrebet blev skabt midt i 1950\xe2\x80\x99erne af plantesociologen Reinhold T\xc3\xbcxen, der p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de udvidede forestillingen om et klimaks i vegetationens udvikling.\n_START_SECTION_\nKonkrete anvendelser\n_START_PARAGRAPH_\nPNV bruges ofte i moderne naturbevarings- og genskabelsesprojekter ved udpegning af de mest veltilpassede arter til en bestemt biotop. Det sker, fordi de hjemmeh\xc3\xb8rende arter anses for at have den st\xc3\xb8rste livskraft i deres hjemlige milj\xc3\xb8 og den st\xc3\xb8rste mulighed for at forbedre biodiversiteten._NEWLINE_For at fastsl\xc3\xa5, hvad der er den "naturlige" vegetation, unders\xc3\xb8ger videnskabsfolk den selvgroede vegetation i et omr\xc3\xa5de ved hj\xc3\xa6lp af pal\xc3\xa6obotanik.\n_START_SECTION_\nResultater\n_START_PARAGRAPH_\nUnders\xc3\xb8gelse af fortidige \xc3\xb8kosystemer gav f.eks. muligheder for at p\xc3\xa5vise, at talrige nutidige biotoper (som de \xe2\x80\x9cvilde\xe2\x80\x9d polske skove), som man ans\xc3\xa5 for at v\xc3\xa6re stort set ur\xc3\xb8rte, i realiteten var meget langt fra deres oprindelige tilstand._NEWLINE_I Japan p\xc3\xa5viste professor Akira Miyawaki efter en unders\xc3\xb8gelse, p\xc3\xa5 den ene side at de formodet \xe2\x80\x9cindf\xc3\xb8dte arter\xe2\x80\x9d i realiteten var kommet til landet ved menneskelige tiltag i l\xc3\xb8bet af mere end 1.000 \xc3\xa5r (s\xc3\xa6rligt var n\xc3\xa5letr\xc3\xa6er blevet foretrukket frem for l\xc3\xb8vf\xc3\xa6ldende). P\xc3\xa5 den anden side, at genskabelse af skove med hjemmeh\xc3\xb8rende arter giver gode og ofte i\xc3\xb8jnefaldende resultater._NEWLINE_Kort over den potentielle, naturlige vegetation  bruges verden over for at opn\xc3\xa5 en bedre forst\xc3\xa5else af \xc3\xb8kosystemerne og plejen af dem\n_START_SECTION_\nKritik\n_START_PARAGRAPH_\nBegrebet er dog genstand for diskussioner, med de samme begrundelser som dem, der rejses mod klimaksteorien. Kritikerne fremh\xc3\xa6ver, at \xc3\xb8kosystemer ikke er statiske, men altid dynamiske: n\xc3\xa5r de bioklimatiske betingelser hele tiden \xc3\xa6ndres, er det en illusion at definere b\xc3\xa5de det f\xc3\xb8rste og det afsluttende trin i vegetationen._NEWLINE_Begrebet er stort set opgivet i videnskabelige afhandlinger om vegetation. Det har nemlig vist sig, at n\xc3\xa5r man unders\xc3\xb8ger de plantesamfund, som p\xc3\xa5st\xc3\xa5s at befinde sig i klimakstilstanden (og alts\xc3\xa5 = den potentielle vegetation), s\xc3\xa5 er de altid udtryk for en forel\xc3\xb8big situation efter en lang og varieret udviklingshistorie.'