b'\n_START_ARTICLE_\nVinterkrigen\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8r 1. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nFinland havde l\xc3\xa6nge v\xc3\xa6ret den \xc3\xb8stlige del af det svenske kongerige, da Rusland erobrede det i 1809 under Napoleonskrigene og omdannede det til et autonomt storfyrstend\xc3\xb8mme i det russiske kejserrige, som kunne beskytte hovedstaden Sankt Petersborg._NEWLINE_Vestkarelens historie adskiller sig fra resten af Finlands historie. Hovedparten af omr\xc3\xa5det betalte tribut til den russiske Novgorod republik og var skueplads for de Svensk-novgorodiske krige. Det sydvestlige omr\xc3\xa5de, fra floden Sestra til floden Vuoksi og Saimaa-s\xc3\xb8en inklusive Vyborg, blev annekteret af Sverige samtidig med resten af Finland, og gr\xc3\xa6nsen mellem Sverige og Novgorod blev fastlagt i N\xc3\xb6teborg-traktaten i 1323. I 1617, mens Rusland stadig var svag ovenp\xc3\xa5 Det store kaos, erobrede Sverige resten af Karelen. Under det svenske herred\xc3\xb8mme mistede omr\xc3\xa5det alle sine russiske indbyggere og en stor del af de russisk-ortodokse karelere, hvoraf en stor del flyttede til Tver regionen. Sverige mistede Den karelske Halv\xc3\xb8 og Ladoga-karelen i 1721 som f\xc3\xb8lge af den Store Nordiske Krig. I 1743 afgav Sverige kontrollen over det sydlige Karelen til Rusland efter den Russisk-svenske krig (1741-1743). I 1812 indlemmede Zar Alexander 1. af Rusland Vyborg provinsen i det finske storhertugd\xc3\xb8mme. _NEWLINE_I starten var finnerne tilfredse med situationen, men fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at styrke centralregeringen og forene det russiske rige gennem russificering i begyndelsen af det 20. \xc3\xa5rhundrede skabte afvisning og styrkede de bev\xc3\xa6gelser, der \xc3\xb8nskede selvst\xc3\xa6ndighed.\n_START_SECTION_\nPerioden omkring 1. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nUnder den Russisk-japanske krig i 1905 ydede Japan ikke n\xc3\xa6vnev\xc3\xa6rdig st\xc3\xb8tte til de finske separatister, men under 1. verdenskrig var det Tyskland, som aktivt st\xc3\xb8ttede finsk selvst\xc3\xa6ndighed. Det skete f.eks. ved at optr\xc3\xa6ne en infanteribataljon af finske frivillige. Med de eksisterende \xc3\xa5rhundredlange religi\xc3\xb8se, \xc3\xb8konomiske og kulturelle b\xc3\xa5nd var det let at skabe nye politiske. _NEWLINE_Efter den russiske oktoberrevolution, som bragte kommunisterne til magten i Rusland, erkl\xc3\xa6rede bolsjevikkerne, at national selvbestemmelse var en grundsten i den nye orden. Finnerne tog dem p\xc3\xa5 ordet og erkl\xc3\xa6rede storhertugd\xc3\xb8mmet Finlands selvst\xc3\xa6ndighed den 6. december 1917. _NEWLINE_Under den efterf\xc3\xb8lgende finske borgerkrig spillede tysktr\xc3\xa6nede j\xc3\xa6gersoldater og regul\xc3\xa6re tyske tropper en afg\xc3\xb8rende rolle. Kun Tysklands nederlag i 1. verdenskrig forhindrede etableringen af et tyskvenligt konged\xc3\xb8mme under kejser Wilhelm 2.\'s svoger Frederik Karl af Hessen. Han n\xc3\xa5ede at blive valgt som konge, men aldrig at tiltr\xc3\xa6de.\n_START_SECTION_\nMellemkrigs\xc3\xa5rene\n_START_PARAGRAPH_\nEfter krigen fortsatte de t\xc3\xa6tte tysk-finske forbindelser, takket v\xc3\xa6ret tyskernes rolle i forbindelse med kampen for den finske uafh\xc3\xa6ngighed. Da nationalsocialisterne kom til magten, k\xc3\xb8lnedes forholdet, da der ikke var mange finske nazisympatis\xc3\xb8rer. Selv det hemmelige milit\xc3\xa6re samarbejde omkring ub\xc3\xa5dsudvikling fik lov at oph\xc3\xb8re.  _NEWLINE_I stedet vendte Finland sig mod Vesteuropa og Skandinavien for samarbejde: flere finske officerer blev uddannet i Frankrig end i alle andre lande tilsammen. Franske officerer hjalp til ved bygningen af bef\xc3\xa6stningerne i Mannerheimlinjen. Storbritannien var den st\xc3\xb8rste handelspartner, og Sverige var let at n\xc3\xa5 gennem det f\xc3\xa6lles sprog, da der befandt sig overordentligt mange svensktalende i den politiske og kulturelle elite i Finland. _NEWLINE_Forholdet mellem Sovjetunionen og Finland havde v\xc3\xa6ret ansp\xc3\xa6ndt. De to perioder med tvungen russificering ved \xc3\xa5rhundredskiftet og minderne om den mislykkede sovjetiskst\xc3\xb8ttede finske borgerkrig foruden de to finske milit\xc3\xa6rekspeditioner (Viena ekspeditionen i 1918 og Aunus ekspeditionen i 1919), hvor finske frivillige havde fors\xc3\xb8gt at erobre det russiske \xc3\x98stkarelen, som aldrig havde v\xc3\xa6ret en del af det svensk-finske kongerige eller af Storhertugd\xc3\xb8mmet Finland, bidrog til at skabe en st\xc3\xa6rk gensidig mistro._NEWLINE_Stalin frygtede et angreb fra Tyskland, og med den sovjetisk-finske gr\xc3\xa6nse blot 32 km fra _NEWLINE_Leningrad ville finsk omr\xc3\xa5de v\xc3\xa6re et udm\xc3\xa6rket springbr\xc3\xa6t for et angreb. I 1932 underskrev Sovjetunionen en ikke-angrebspagt med Finland, og pagten blev bekr\xc3\xa6ftet i 1934, hvor den blev forl\xc3\xa6nget med 10 \xc3\xa5r. Sovjetunionen overtr\xc3\xa5dte imidlertid Tartu traktaten i 1937 ved at blokere for, at finske handelsskibe kunne sejle mellem Ladogas\xc3\xb8en og Den Finske Bugt._NEWLINE_I april 1938, eller muligvis f\xc3\xb8r, begyndte Sovjetunionen diplomatiske forhandlinger med Finland i fors\xc3\xb8get p\xc3\xa5 at forbedre deres f\xc3\xa6lles forsvar mod Tyskland. De sovjetiske forhandlere var is\xc3\xa6r bekymret over, at Tyskland, Frankrig eller Storbritannien kunne bruge Finland som et brohoved ved et angreb p\xc3\xa5 Leningrad og kr\xc3\xa6vede en udveksling af territorium, s\xc3\xa5 gr\xc3\xa6nsen kom l\xc3\xa6ngere v\xc3\xa6k fra Leningrad. Der gik over et \xc3\xa5r, uden at der skete n\xc3\xa6vnev\xc3\xa6rdige fremskridt i forhandlingerne, og den politiske situation i Europa blev forv\xc3\xa6rret.\n_START_SECTION_\nAnden verdenskrigs begyndelse\n_START_PARAGRAPH_\nSovjetunionen og Tyskland underskrev en gensidig ikke-angrebspagt, Molotov-Ribbentrop Pagten, den 23. august 1939. Pagten indeholdt en hemmelig klausul, hvorefter landene i \xc3\x98steuropa blev delt mellem de to lande. Finland tilfaldt den sovjetiske indflydelsessf\xc3\xa6re. _NEWLINE_Det tyske angreb p\xc3\xa5 Polen den 1. september 1939 blev fulgt af den sovjetiske invasion fra \xc3\xb8st. Nogle uger senere havde de delt landet mellem sig. _NEWLINE_I efter\xc3\xa5ret 1939 kr\xc3\xa6vede Sovjetunionen, at Finland skulle acceptere at flytte gr\xc3\xa6nsen 25 km l\xc3\xa6ngere v\xc3\xa6k fra Leningrad. Sovjetunionen kr\xc3\xa6vede ogs\xc3\xa5, at Finland skulle udleje Hang\xc3\xb6 halv\xc3\xb8en i 30 \xc3\xa5r, s\xc3\xa5 der kunne bygges en fl\xc3\xa5debase der. Til geng\xc3\xa6ld tilb\xc3\xb8d Sovjetunionen Finland en stor del af Karelen \xe2\x80\x93 et dobbelt s\xc3\xa5 stort, omend mere \xc3\xb8de omr\xc3\xa5de. Dette tilbud blev i Finland omtalt som "to pund jord for et pund guld". _NEWLINE_Den finske regering afviste de sovjetiske krav. Den sovjetiske generalstab under Boris Sjaposjnikov og Aleksandr Vasiljevskij var allerede i gang med at forberede planer for et angreb. Den 26. november iscenesatte de sovjetiske myndigheder en gr\xc3\xa6nseepisode, hvor sovjetisk artilleri besk\xc3\xb8d et omr\xc3\xa5de n\xc3\xa6r den russiske landsby Maiila, og derefter h\xc3\xa6vdede, at et finsk artilleriangreb havde dr\xc3\xa6bt sovjetiske tropper. _NEWLINE_Sovjetunionen kr\xc3\xa6vede en undskyldning fra finnerne for episoden, samt at de skulle tr\xc3\xa6kke deres styrker 20-25 km tilbage fra gr\xc3\xa6nsen. Finnerne ben\xc3\xa6gtede ethvert ansvar for angrebet og afviste de sovjetiske krav. Det brugte Sovjetunionen som undskyldning for at opsige ikke-angrebspagten. Den 30. november angreb sovjetiske styrker med 27 divisioner p\xc3\xa5 600.000 mand. Der blev bombet civile m\xc3\xa5l i Helsinki, og den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r n\xc3\xa5ede snart frem til Mannerheimlinjen. _NEWLINE_Terijoki regeringen, en sovjetisk marionetregering, blev etableret i den besatte finske gr\xc3\xa6nseby Terijoki (nu Zelenogorsk) den 1. december 1939. Den blev ogs\xc3\xa5 kaldet Den finske Demokratiske Republik. Den blev ledet af Otto Ville Kuusinen, og blev brugt til s\xc3\xa5vel diplomatiske form\xc3\xa5l (den blev straks anerkendt af Sovjetunionen) som milit\xc3\xa6re form\xc3\xa5l (de h\xc3\xa5bede p\xc3\xa5, at det ville tilskynde socialister i Finlands h\xc3\xa6r til at desertere). Republikken var ikke den store succes, men fortsatte sin eksistens indtil fredsaftalen den 12. marts, og blev herefter en del af den russiske Karelsk-finske SSR den 31. marts 1940.\n_START_SECTION_\nKrigshandlinger\n_START_PARAGRAPH_\nVed krigens udbrud havde Finland kun mobiliseret en h\xc3\xa6r p\xc3\xa5 180.000 mand, men de viste sig at v\xc3\xa6re seje modstandere, der anvendte den s\xc3\xa5kaldte motti-taktik, som gik ud p\xc3\xa5, at sm\xc3\xa5 grupper af soldater p\xc3\xa5 ski og kl\xc3\xa6dt i hvide camouflagedragter udnyttede deres lokalkendskab til at afsk\xc3\xa6re fjendtlige styrker, omringe og nedk\xc3\xa6mpe dem. _NEWLINE_Mange af de finske soldater havde boet hele deres liv i skovene, og hovedparten af finnerne boede p\xc3\xa5 landet helt til 1950\'erne. Forholdene i vinteren 1939-1940 var barske. Temperaturerne l\xc3\xa5 ofte p\xc3\xa5 \xe2\x88\x9220\xc2\xa0\xc2\xb0C, og det kunne finnerne udnytte til deres fordel. Ofte valgte de ikke at angribe fjenden konventionelt, men ramte feltk\xc3\xb8kkener, som var afg\xc3\xb8rende for overlevelse i det kolde vejr, og sk\xc3\xb8d sovjetiske soldater som sad i grupper omkring lejrb\xc3\xa5l. _NEWLINE_I krigens begyndelse var det kun de finske soldater, som var i aktiv tjeneste, der havde uniformer og v\xc3\xa5ben. Resten m\xc3\xa5tte klare sig med deres egne kl\xc3\xa6der, hvilket ofte ville sige deres normale vintert\xc3\xb8j med p\xc3\xa5syede gradstegn. Disse ukurante uniformer blev kaldt "Model Cajander" efter statsminister Aimo Cajander. Finnerne afhjalp disse mangler ved i stor stil at benytte udstyr, v\xc3\xa5ben og ammunition erobret fra fjenden. H\xc3\xa6ren havde ikke skiftet kaliber p\xc3\xa5 sine v\xc3\xa5ben efter uafh\xc3\xa6ngigheden og kunne bruge sovjetisk ammunition. Anvendelsen af d\xc3\xa5rligt tr\xc3\xa6nede og ledede sovjetiske tropper gav finnerne en fordel ved at \xc3\xa5bne rige muligheder for at erobre krigsbytte. Selv om finnerne kun havde f\xc3\xa5 anti-tank v\xc3\xa5ben havde de Molotovcocktails, en improviseret benzinbombe, som de havde l\xc3\xa6rt at kende under Den spanske Borgerkrig, og som blev brugt med stor effekt \xe2\x80\x93 ca. 2.000 sovjetiske kampvogne blev \xc3\xb8delagt. _NEWLINE_Den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r angreb i regimentsstyrke med de m\xc3\xb8rke uniformer klart synlige mod den hvide sne, s\xc3\xa5 soldaterne let kunne rammes af de finske snigskytter og maskingev\xc3\xa6rer. Korporal Simo H\xc3\xa4yh\xc3\xa4 fik \xc3\xa6ren for 542 bekr\xc3\xa6ftede tr\xc3\xa6ffere, hvilket formentlig g\xc3\xb8r ham til den farligste snigskytte i milit\xc3\xa6rhistorien. Da den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r begyndte at bruge snigskytter foretog finnerne et modtr\xc3\xa6k, den s\xc3\xa5kaldte "Kylm\xc3\xa4-Kalle" taktik, som gik ud p\xc3\xa5 at opstille en dukke, der var kl\xc3\xa6dt ud som et fristende m\xc3\xa5l (f.eks. en officer). De sovjetiske snigskytter kunne i reglen ikke modst\xc3\xa5 fristelsen til at skyde p\xc3\xa5 den, og n\xc3\xa5r finnerne havde bestemt hvilken vinkel skuddet kom fra, sk\xc3\xb8d de i den retning med en tung kanon for at dr\xc3\xa6be skytten. _NEWLINE_Manglende sovjetisk erfaring, naivitet og manglende motivation var vigtige faktorer i den finske succes i krigen. Angriberne forventede ikke megen modstand. General Kirill Meretskov regnede med, at det ville tage blot 10-12 dage for hans veludstyrede 27 divisioner a 14.000 mand at n\xc3\xa5 Helsinki. Sovjetiske soldater blev endda advaret om ikke at krydse gr\xc3\xa6nsen til Sverige ved et uheld. Propagandaen var s\xc3\xa5 overbevisende, at det blev forventet at finnerne ville st\xc3\xa5 og vifte med flag og byde den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r velkommen med \xc3\xa5bne arme. _NEWLINE_P\xc3\xa5 grund af de store udrensninger havde den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r lidt tab p\xc3\xa5 80% af de h\xc3\xb8jerest\xc3\xa5ende officerer \xe2\x80\x93 i fredstid. De blev i reglen erstattet af folk, som var mindre kompetente, men formentlig mere loyale overfor deres politiske ledere, da Stalin havde erstattet sine milit\xc3\xa6re ledere med kommiss\xc3\xa6rer eller politiske officerer. Taktik, som var for\xc3\xa6ldet i 1. verdenskrig, blev indimellem anvendt. Taktikken blev udf\xc3\xb8rt strengt efter forskrifterne, da fejlslagne operationer medf\xc3\xb8rte en stor risiko for henrettelse. Mange sovjetiske soldater d\xc3\xb8de, fordi deres officerer afslog retr\xc3\xa6te, da deres politiske officerer ikke ville tillade noget s\xc3\xa5dant og ofte henrettede officerer, som ikke lystrede. _NEWLINE_Den sovjetiske h\xc3\xa6r var d\xc3\xa5rligt forberedt p\xc3\xa5 vinterkrig is\xc3\xa6r i skove og brugte i stor stil motork\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer. De  m\xc3\xa5tte holdes i gang hele tiden, s\xc3\xa5 motorolien ikke fr\xc3\xb8s. Det f\xc3\xb8rte til flere nedbrud og forv\xc3\xa6rrede manglen p\xc3\xa5 br\xc3\xa6ndstof. Et af de mest bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdige nederlag i milit\xc3\xa6rhistorien er den s\xc3\xa5kaldte "Raatteentie episode," under det m\xc3\xa5nedlange Slaget ved Suomussalmi. Den sovjetiske 44. infanteridivision (ca. 25.000 mand) blev n\xc3\xa6sten fuldst\xc3\xa6ndig \xc3\xb8delagt efter at have marcheret ad en skovvej ind i et baghold best\xc3\xa5ende af den finske "Kontula styrke" (en enhed p\xc3\xa5 300 mand). Den lille enhed blokerede vejen foran den sovjetiske division, mens den finske oberst Hjalmar Siilasvuo og hans 9. division p\xc3\xa5 omkring 6.000 mand afskar den sovjetiske styrkes retr\xc3\xa6te, splittede fjendens styrke i mindre enheder og nedk\xc3\xa6mpede dem \xc3\xa9n for \xc3\xa9n. De sovjetiske tab var p\xc3\xa5 omkring 23.000 mand, mens finnerne mistede omkring 800. Hertil kom, at finnerne erobede 43 kampvogne, 71 felt- eller antiluftskytskanoner, 29 panserv\xc3\xa6rnskanoner, panservogne, 260 lastbiler, 1.170 heste, h\xc3\xa5ndv\xc3\xa5ben og ammunition foruden medicin og kommunikationsudstyr. _NEWLINE_Den sovjetiske divisionschef Vinogradov og to af hans \xc3\xb8verste officerer overlevede slaget. Da de n\xc3\xa5ede de sovjetiske linjer fire dage senere, blev de stillet for en krigsret, fundet skyldige og d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den. Henrettelserne fulgte straks. Anklagen l\xc3\xb8d p\xc3\xa5, at de have mistet 55 feltk\xc3\xb8kkener til fjenden.  _NEWLINE_Efter dette slag, den 7. januar, blev Kliment Vorosjilov p\xc3\xa5 grund af de katastrofale fiaskoer erstattet af Semjon Timosjenko som \xc3\xb8verstkommanderende for de sovjetiske styrker i krigen.  _NEWLINE_Sovjetstyrkerne forstod ikke at udnytte deres talm\xc3\xa6ssige overlegenhed i begyndelsen af krigen. Finnerne havde opstillet 130.000 mand og 500 kanoner p\xc3\xa5 det Karelske n\xc3\xa6s, den v\xc3\xa6sentligste slagmark i krigen. Den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r angreb kun med 200.000 mand og 900 kanoner. Deres 1.000 tanks blev udnyttet d\xc3\xa5rligt og havde massive tab.\n_START_SECTION_\nFl\xc3\xa5deaktiviteter\n_START_PARAGRAPH_\nVinterkrigen var ogs\xc3\xa5 en fl\xc3\xa5dekrig, som fortsatte, indtil \xc3\x98sters\xc3\xb8en fr\xc3\xb8s til. Til vands var det en temmelig ensidig aff\xc3\xa6re. Den sovjetiske fl\xc3\xa5de havde fordelen b\xc3\xa5de af gamle skibe fra f\xc3\xb8r revolutionen og  nye skibe fra 1930\'erne. Den finske fl\xc3\xa5de var ikke meget v\xc3\xa6rd i sammenligning. De kraftigste enheder var et par kanonb\xc3\xa5de fra borgerkrigen i 1917-1918. I mellemkrigs\xc3\xa5rene var der tilg\xc3\xa5et fl\xc3\xa5den nogle f\xc3\xa5 nye skibe. I begyndelsen af 1930\'erne kom der fem undervandsb\xc3\xa5de foruden to velbev\xc3\xa6bnede, men langsomme kystforsvarsskibe med 254 mm kanoner som hovedarmering. _NEWLINE_Udover fl\xc3\xa5den havde Finland sine kystartilleribatterier, som bevogtede vigtige havne og fl\xc3\xa5debaser langs kysten. De fleste batterier var fra russisk tid, og det var i reglen 152 mm kanoner, men Finland havde moderniseret sine gamle kanoner og installeret et antal nye batterier, hvoraf det st\xc3\xb8rste var et 305 mm kanonbatteri, som oprindelig var planlagt at skulle blokere Den Finske Bugt for sovjetiske skibe med hj\xc3\xa6lp fra batterier fra den estiske side. _NEWLINE_Sovjetiske krigsskibe angreb de finske kystbatterier, s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge vejret tillod det. At sende lette skibe mod selv gamle kystbatterier har gennem historien vist sig meget farligt. Den sovjetiske fl\xc3\xa5de kunne kun opvise en s\xc3\xa6nket destroyer og en r\xc3\xa6kke beskadigede skibe i krigen.   _NEWLINE_Kystartilleriet havde sin st\xc3\xb8rste effekt p\xc3\xa5 landkrigen. Batterier n\xc3\xa6r fronten havde fordel af deres faste placering, der gav dem bedre beskyttelse, nem h\xc3\xa5ndtering af ammunition og meget akkurate skydetabeller. Det er derfor, fastmonterede kanoner ofte er mere effektive end mobile, da de kan afskyde flere granater p\xc3\xa5 kortere tid. De kender ogs\xc3\xa5 deres egen position i forhold til omr\xc3\xa5det muligvis \xc3\xa5r i forvejen og er som s\xc3\xa5dan mere n\xc3\xb8jagtige. Det viste sig i h\xc3\xb8j grad at v\xc3\xa6re tilf\xc3\xa6ldet i denne krig. Landbatterier n\xc3\xa6r kysten hjalp med til at afstive forsvaret af Den karelske Halv\xc3\xb8 sammen med h\xc3\xa6rens feltartilleri. _NEWLINE_I marts, da den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r havde gennembrudt fronten, blev alle reserver sendt i kamp ved Vyborg. De sovjetiske styrker fors\xc3\xb8gte at krydse isen p\xc3\xa5 Viipuribugten og komme ind bag byen, men da det finske kystartilleri afsk\xc3\xb8d sine tungeste kanoner, knustes isen under russerne og forhindrede et gennembrud af fronten.\n_START_SECTION_\nAndre overvejelser\n_START_PARAGRAPH_\nHovedparten af de tropper fra den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r, som k\xc3\xa6mpede i Vinterkrigen, stammede fra de sydlige omr\xc3\xa5der af Sovjetunionen. Det var Stalins holdning, at han ikke kunne have tiltro til, at russiske tropper fra omr\xc3\xa5det lige i n\xc3\xa6rheden af Finland ville k\xc3\xa6mpe mod finnerne. Disse soldater sydfra havde ingen erfaring med forholdene i den arktiske vinter og havde ingen tr\xc3\xa6ning i at overleve i en skov. De kom ikke alene i kamp med finnerne, som var eksperter i vinterkrigsf\xc3\xb8relse og kendte landet, men ogs\xc3\xa5 med vinteren som i 1939-40 var en af de tre v\xc3\xa6rste i Finland i det 20. \xc3\xa5rhundrede. _NEWLINE_Til overraskelse for s\xc3\xa5vel de russiske ledere som de finske konservative viste det sig, at de finske socialister ikke st\xc3\xb8ttede den sovjetiske invasion, men k\xc3\xa6mpede sammen med deres landsm\xc3\xa6nd mod den f\xc3\xa6lles fjende. Mange finske kommunister var flyttet til Sovjetunionen i 1930\'erne for at "opbygge socialismen" blot for at blive ofre i Stalins store udrensninger, hvilket f\xc3\xb8rte til udbredt desillusion og endda had mod det sovjetiske regime blandt socialister i Finland. _NEWLINE_En anden faktor var fremskridtene i det finske samfund og de love, som efter borgerkrigen hjalp til med at mindske forskellene i samfundet. Det helede mange af s\xc3\xa5rene efter den finske borgerkrig i 1918 og fra Finlands sprogstrid, og sammenholdet mellem de forskellige grupper i samfundet omtales stadig som "\xc3\x85nden fra Vinterkrigen". Molotov-Ribbentrop-pagten mellem Sovjetunionen og Tyskland havde rystet verdensanskuelserne i s\xc3\xa5vel borgerskabet som arbejderklassen i Finland. Mange finner havde troet, at Tyskland ville ende med at intervenere, ligesom det tyske kejserrige havde gjort i 1918. P\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de regnede de almindelig arbejdere med, at Sovjetunionen var en garanti for fred og pres p\xc3\xa5 Tyskland. Efter underskrivelsen af pagten var Tyskland allieret med Sovjetunionen mod Finland. Arbejderne havde set Sovjetunionen invadere Polen i stedet for at k\xc3\xa6mpe mod nationalsocialisterne. Ved krigsudbruddet var der meget lidt tillid til fremmede magter \xe2\x80\x93 uanset hvilken ideologi de bekendte sig til - og om de var med i Folkeforbundet eller ej. Alligevel var der enkelte finner, som ikke fik lov til at k\xc3\xa6mpe i den finske h\xc3\xa6r p\xc3\xa5 grund af deres politiske baggrund.\n_START_SECTION_\nFremmed st\xc3\xb8tte\n_START_PARAGRAPH_\nVerdensopinionen st\xc3\xb8ttede i det store og hele den finske sag. Verdenskrigen var ikke begyndt for alvor og blev i offentligheden omtalt som Sp\xc3\xb8gelseskrigen p\xc3\xa5 det tidspunkt. Vinterkrigen var de eneste rigtige kamphandlinger udover den tyske og sovjetiske invasion af Polen og havde derfor hele verdens opm\xc3\xa6rksomhed. Den sovjetiske aggression blev generelt anset for ubegrundet. Forskellige udenlandske organisationer sendte materiel hj\xc3\xa6lp, s\xc3\xa5som medicin. Finske immigranter i USA og Canada vendte hjem, og mange frivillige rejste til Finland for at tilslutte sig de finske styrker. 8.700 svenskere, 1.010 danskere (heriblandt Christian Frederik von Schalburg, 895 nordm\xc3\xa6nd, 372 estere, 346 udlandsfinner, 366 ungarere foruden 210 frivillige fra andre lande n\xc3\xa5ede til Finland, inden krigen var ovre. Udenrigskorrespondenter i Helsinki skrev, overdrevne, rapporter om finsk opfindsomhed og succes i kamp. _NEWLINE_To danske marineflyvere \'deserterede\' p\xc3\xa5 nyt\xc3\xa5rsorloven 1939-40 og fl\xc3\xb8j Gloster Gladiator for det finske luftv\xc3\xa5bens LeLv26. Knut Kalmberg (en nedskydning) blev dr\xc3\xa6bt og J\xc3\xb6rn Ulrich (tre nedskydninger) blev kv\xc3\xa6stet. _NEWLINE_Pave Pius 12. ford\xc3\xb8mte det sovjetiske angreb den 26. december 1939 i en tale i Vatikanet og donerede senere en signeret og forseglet b\xc3\xb8n p\xc3\xa5 vegne af Finland.\n_START_SECTION_\nFinneb\xc3\xb8rn\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Vinterkrigen og den efterf\xc3\xb8lgende Forts\xc3\xa6ttelseskrig i perioden 1939-44, blev omkring 75.000 finske b\xc3\xb8rn evakueret til de skandinaviske lande, f\xc3\xb8rst og fremmest Sverige, men til dels ogs\xc3\xa5 Danmark. Der kom ca. 4000 af de s\xc3\xa5kaldte finneb\xc3\xb8rn til Danmark, der blev fordelt hos plejefamilier over hele landet. St\xc3\xb8rstedelen vendte tilbage til Finland efter en kortere periode, men mange valgte at blive i Danmark til krigen var overst\xc3\xa5et. Lidt over 10% af finneb\xc3\xb8rnene blev i Danmark for bestandigt. I 1992 dannedes Foreningen af finneb\xc3\xb8rn i Danmark.\n_START_SECTION_\nNorge\n_START_PARAGRAPH_\nUdover de 895 nordm\xc3\xa6nd, som meldte sig frivilligt til at k\xc3\xa6mpe for Finland, blandt hvilke man fandt senere helte fra den norske modstandskamp, s\xc3\xa5som Max Manus og Leif Larsen, fandt der adskillige landsomfattende indsamlingskampagner af forsyninger og penge til hj\xc3\xa6lp for finnerne sted. _NEWLINE_Dette omfattede en speciel finsk dag p\xc3\xa5 Holmenkollen i Oslo, hvor der samledes penge ind til den finske sag. I alt 50.000 par sko, 100.000 rygs\xc3\xa6kke pakket med forsyninger og 16.000 t\xc3\xa6pper blev afsendt. Indsamling af rifler (fortrinsvis Krag-J\xc3\xb8rgensen modeller) og hjemmestrikkede skydehandsker fandt ogs\xc3\xa5 sted. Den norske forfatter og nobelprismodtager Sigrid Undset, for\xc3\xa6rede sin guldmedalje til Finland den 25. januar 1940._NEWLINE_Den norske regering gav hemmeligt finnerne 12 tyskfremstillede 75 mm kanoner (som fik betegnelsen 75 K 01 i finsk tjeneste) i februar 1940. Norge tillod ogs\xc3\xa5 overf\xc3\xb8rsel af fly til Finland via Sola Flyvestation ved Stavanger. Norske frivillige deltog i samlingen af nogle af flyene p\xc3\xa5 Saab fabrikken i Trollh\xc3\xa4ttan._NEWLINE_I Finnmarken modtog man over 1.000 finske flygtninge fra Petsamo i februar 1940. Da den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r rykkede frem gennem dette tyndt forsvarede omr\xc3\xa5de, s\xc3\xb8gte finske civile tilflugt p\xc3\xa5 den norske side af Paatsjoki elven. Finske soldater fra den uafh\xc3\xa6ngige Laplands-gruppe, som trak sig tilbage over gr\xc3\xa6nsen ind i Finmarken, blev transporteret sydp\xc3\xa5 og interneret i Hegra F\xc3\xa6stning i Nord-Tr\xc3\xb8ndelag. De internerede blev l\xc3\xb8sladt og returneret til Finland ved \xc3\xa5rsskiftet 1939-1940.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nSverige, som havde erkl\xc3\xa6ret sig ikke-krigsf\xc3\xb8rende frem for neutral som i krigen mellem Tyskland og Vestmagterne, bidrog med milit\xc3\xa6re forsyninger, penge, kreditter, humanit\xc3\xa6r hj\xc3\xa6lp og 8.700 frivillige, der var klar til at k\xc3\xa6mpe for Finland. M\xc3\xa5ske af st\xc3\xb8rst betydning var den frivillige svenske luftstyrke, som kom i aktion den 7. januar med 12 Gloster Gladiator jagere, 5 Hawker Hart bombefly foruden 8 andre fly, hvilket svarede til en tredjedel af det svenske luftv\xc3\xa5bens jagerstyrke p\xc3\xa5 dav\xc3\xa6rende tidspunkt. Frivillige piloter og mekanikere kom i alle grader. Den ber\xc3\xb8mte flyver grev Carl Gustaf von Rosen, nev\xc3\xb8 af Carin G\xc3\xb6ring, Hermann G\xc3\xb6ring\'s f\xc3\xb8rste kone, meldte sig frivilligt uafh\xc3\xa6ngigt. Der var ogs\xc3\xa5 en frivillig arbejdsstyrke, omkring 900 arbejdere og ingeni\xc3\xb8rer. I marts blev styrken forst\xc3\xa6rket med 5 Junkers Ju 86 bombefly. Den  11. marts var de i den svenske by Boden med alle forberedelser afsluttet, men krigens slutning den 13. forhindrede, at de kom i indsats.  _NEWLINE_Det svenske korps af frivillige med 8.402 mand i Finland \xe2\x80\x93 de eneste almindelige frivillige som havde afsluttet tr\xc3\xa6ningen inden krigen sluttede, begyndte at afl\xc3\xb8se 5 finske bataljoner ved M\xc3\xa4rk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi vest for Salla i midten af februar. Sammen med 3 resterende finske bataljoner stod korpset overfor 2 sovjetiske divisioner og var i gang med at forberede et angreb til midten af marts, men blev stoppet af fredsaftalen. 33 mand d\xc3\xb8de i kamp, blandt dem chefen for den f\xc3\xb8rste afl\xc3\xb8sende enhed, oberstl\xc3\xb8jtnant Magnus Dyrssen. _NEWLINE_De svenske frivillige forbliver en kilde til uenighed mellem svenske og finner. Den indenlandske debat i Finland havde i \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r krigen givet de almindelige finner h\xc3\xa5b om betydelig mere st\xc3\xb8tte fra Sverige, s\xc3\xa5som en stor styrke regul\xc3\xa6re tropper, som kunne have haft en betydelig effekt p\xc3\xa5 krigens udfald \xe2\x80\x93 eller m\xc3\xa5ske ligefrem afskr\xc3\xa6kket Sovjetunionen fra at angribe._NEWLINE_Konflikten mellem disse l\xc3\xa6ses bedst i "Blod og Sne", den svenske frivillige Peter Nissers erindringer fra kampene._NEWLINE_Hj\xc3\xa6lpen fra de frivillige, is\xc3\xa6r de skandinaviske, blev vel modtaget af finnerne. Det ses bl.a. af, at under invasionen af Norge i april 1940 dannede en gruppe finske frivillige en ambulanceenhed og hjalp forsvarerne, indtil de blev tvunget tilbage af den tyske h\xc3\xa6rs fremrykning. En gruppe svenske og finske frivillige k\xc3\xa6mpede ogs\xc3\xa5 sammen med norske soldater mod tyskerne n\xc3\xa6r Os den 2. maj.\n_START_SECTION_\nFransk-britiske planer for en krigsskueplads i Skandinavien\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8bet af den f\xc3\xb8rste m\xc3\xa5ned begyndte den sovjetiske ledelse at overveje at opgive operationen, og der blev sendt f\xc3\xb8lere til Finlands regering via den svenske regering, f\xc3\xb8rst den 29. januar. Indtil da havde Finland k\xc3\xa6mpet for sin overlevelse som selvst\xc3\xa6ndig og demokratisk nation. Da trov\xc3\xa6rdige rygter om dette n\xc3\xa5ede regeringerne i Paris og London, blev tilskyndelsen til milit\xc3\xa6r st\xc3\xb8tte drastisk \xc3\xa6ndret. _NEWLINE_I februar 1940 tilb\xc3\xb8d de Vestallierede at hj\xc3\xa6lpe. Den allierede plan, som var blevet godkendt den 5. februar af den allierede overkommando, bestod af 100.000 britiske og 35.000 franske tropper, som skulle s\xc3\xa6ttes i land i den norske havneby Narvik og st\xc3\xb8tte Finland via Sverige samtidig med, at de sikrede forsyningsvejene. Planen var aftalt at skulle s\xc3\xa6ttes i v\xc3\xa6rk den 20. marts under foruds\xc3\xa6tning af, at finnerne bad om hj\xc3\xa6lp. Den 2. marts blev der officielt bedt om transitrettigheder fra den norske og svenske regering. Det var h\xc3\xa5bet, at dette ville f\xc3\xa5 de to neutrale skandinaviske lande over p\xc3\xa5 allieret side  for at styrke deres position overfor Tyskland \xe2\x80\x93 selv om Adolf Hitler i december havde erkl\xc3\xa6ret over for den svenske regering, at vestallierede tropper p\xc3\xa5 svensk jord straks ville afstedkomme en tysk invasion, hvilket i praksis bet\xc3\xb8d, at Tyskland ville tage den befolkede sydlige del af Skandinavien, mens Frankrig og Storbritannien ville komme til at k\xc3\xa6mpe langt mod nord. _NEWLINE_Kun en lille del af de vestallieredes tropper var tilt\xc3\xa6nkt Finland. Forslag om at g\xc3\xa5 direkte ind i Finland via den isfrie havn i Petsamo var blevet afvist. Der var mistanke om, at form\xc3\xa5let med operationen var at bes\xc3\xa6tte den norske havn i Narvik og de store bjergrige omr\xc3\xa5der ved de svenske malmlejer, som var af kritisk betydning for Tysklands st\xc3\xa5lproduktion. Hvis fransk-britiske styrker gik ind og stoppede eksporten til Tyskland, kunne omr\xc3\xa5det blive en betydelig slagmark mellem de allierede og tyskerne. Som konsekvens af dette afslog Norge og Sverige transitrettigheder til de allierede. Trods det at de allierede lod, som om de var i f\xc3\xa6rd med at forsvare Finland mod Sovjetunionen, blev det efter 2. verdenskrig kendt, at lederen af det allierede ekspeditionskorps havde ordre til ikke at g\xc3\xa5 i kamp mod sovjetiske tropper, n\xc3\xa5r hans tropper n\xc3\xa5ede Finland. _NEWLINE_Det var oprindelig h\xc3\xa5bet med den fransk-britiske plan at sikre hele omr\xc3\xa5det nord for en linje gennem Stockholm og G\xc3\xb6teborg eller Stockholm og Oslo, dvs. det britiske koncept med en linje, der fulgte de store svenske s\xc3\xb8er M\xc3\xa4laren, Hj\xc3\xa4lmarenog V\xc3\xa4nern, hvilket ville bidrage med en god naturlig forsvarslinje 1.700-1.900 km syd for Narvik. Den forventede gr\xc3\xa6nse involverede ikke blot Sveriges to st\xc3\xb8rste byer, men bet\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 at hovedparten af svenskerne enten ville komme under nazistisk kontrol eller i en krigszone. Senere blev ambitionerne reduceret til kun at omfatte den nordlige halvdel af Sverige og den ret smalle tilst\xc3\xb8dende del af Norge. _NEWLINE_Den svenske regering under statsminister Per Albin Hansson afslog at tillade transit af bev\xc3\xa6bnede tropper gennem svensk territorium. Selv om Sverige ikke havde erkl\xc3\xa6ret sig neutralt i Vinterkrigen var det neutralt i krigen mellem Frankrig, Storbritannien og Tyskland. At tillade transit for et fransk-britisk korps blev p\xc3\xa5 det tidspunkt betragtet som for stor en afvigelse fra international lov om neutralitet. _NEWLINE_Den svenske regering valgte ogs\xc3\xa5 at afvise gentagne appeller fra finnerne om, at regul\xc3\xa6re svenske tropper skulle inds\xc3\xa6ttes i Finland, og det endte med, at svenskerne ogs\xc3\xa5 gjorde det klart, at deres nuv\xc3\xa6rende st\xc3\xb8tte med v\xc3\xa5ben og ammunition ikke kunne forts\xc3\xa6tte ret meget l\xc3\xa6ngere. Diplomatisk blev Finland presset mellem allierede h\xc3\xa5b om en langvarig krig og svensk og norsk frygt for, at de allierede og tyskerne snart kunne komme til at k\xc3\xa6mpe mod hinanden p\xc3\xa5 svensk og norsk grund. Hertil kom, at Norge og Sverige frygtede en str\xc3\xb8m af finske flygtninge, hvis Finland led nederlag til Sovjet. Yderligere kom, at Hermann G\xc3\xb6ring gennem sine private forbindelser i Sverige gav klare r\xc3\xa5d om fred og koncessioner \xe2\x80\x93 G\xc3\xb6ring antydede, at koncessioner "kunne altid senere blive rettet". _NEWLINE_Mens Tyskland og Sverige pressede Finland til at acceptere en fred p\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlige betingelser, havde Frankrig og Storbritannien det modsatte m\xc3\xa5l. Forskellige planer og tal blev pr\xc3\xa6senteret for finnerne. I starten lovede Frankrig og Storbritannien at sende 20.000 mand, som skulle ankomme i slutningen af februar, om end under den implicitte betingelse, at de undervejs fik lejlighed til at bes\xc3\xa6tte det nordlige Skandinavien. _NEWLINE_I slutningen af februar var Finlands \xc3\xb8verstkommanderende marskal Mannerheim pessimist med hensyn til den milit\xc3\xa6re situation. Derfor besluttede regeringen den 29. februar at indlede fredsforhandlinger. Samme dag indledte de sovjetiske styrker et angreb p\xc3\xa5 Viipuri._NEWLINE_Da Frankrig og Storbritannien forstod, at Finland overvejede en fredsaftale, gav de et nyt tilbud om hj\xc3\xa6lp. De ville sende 50.000 mand, hvis Finland bad om hj\xc3\xa6lp inden den 12. marts. Kun 6.000 af disse ville rent faktisk v\xc3\xa6re blevet sendt til Finland. Resten var t\xc3\xa6nkt at skulle sikre havne, veje og jernmalmsfelterne p\xc3\xa5 vejen. _NEWLINE_Trods de beskedne styrker, som ville have n\xc3\xa5et Finland, n\xc3\xa5ede efterretninger om planerne til Sovjetunionen og var st\xc3\xa6rkt medvirkende til beslutningen om at underskrive v\xc3\xa5benhvilen som endte krigen. Det h\xc3\xa6vdes, at uden truslen om allieret intervention var der intet, som i den sidste ende ville have forhindret Sovjetunionen i at udnytte sine store troppereserver og erobre hele Finland.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa5benhvile\n_START_PARAGRAPH_\nVed vinterens slutning blev det klart at de russiske styrker var ved at v\xc3\xa6re udmattede, og de tyske repr\xc3\xa6sentanter foreslog, at Finland skulle forhandle med Sovjetunionen. De sovjetiske tab havde v\xc3\xa6ret store, og situationen var en kilde til politisk forlegenhed for det sovjetiske regime. Med for\xc3\xa5rets t\xc3\xb8vejr p\xc3\xa5 vej risikerede de russiske styrker at blive h\xc3\xa6ngende i skovene, og et udkast til fredsbetingelser blev pr\xc3\xa6senteret for Finland den 12. februar. B\xc3\xa5de tyskerne og svenskerne var ivrige efter at se en ende p\xc3\xa5 Vinterkrigen, de sidste frygtede, at deres naboland ville kollapse. Da den finske regering t\xc3\xb8vede p\xc3\xa5 grund af de skrappe sovjetiske betingelser, udsendte den svenske konge Gustav 5. en offentlig udtalelse, hvor han bekr\xc3\xa6ftede at have afvist finske anmodninger om st\xc3\xb8tte fra svenske tropper. _NEWLINE_I slutningen af februar havde finnerne opbrugt deres ammunitionslagre. Det var samtidig endelig lykkedes for Sovjetunionen at gennembryde Mannerheimlinjen. Den 29. februar accepterede den finske regering at begynde forhandlinger. Den 5. marts var den sovjetiske h\xc3\xa6r n\xc3\xa5et 10-15 km forbi Mannerheimlinjen og var tr\xc3\xa6ngt ind i forst\xc3\xa6derne til Viipuri. Finnerne foreslog en v\xc3\xa5benhvile samme dag, men Sovjet \xc3\xb8nskede at fastholde presset og afviste tilbuddet den n\xc3\xa6ste dag. Rent faktisk fortsatte kampene indtil den 13. marts, en halv dag efter at fredsaftalen var blevet underskrevet, if\xc3\xb8lge betingelserne i protokollen. _NEWLINE_Efter krigen gav den finske h\xc3\xa6rs situation p\xc3\xa5 den karelske halv\xc3\xb8 ved krigens slutning anledning til megen debat. Ordrerne var allerede givet om at forberede en tilbagetr\xc3\xa6kning til den n\xc3\xa6ste forsvarslinje i Taipale sektoren. Estimater over, hvor l\xc3\xa6nge fjenden kunne v\xc3\xa6re blevet opholdt ved disse retr\xc3\xa6ter og st\xc3\xa5 fast-operationer, varierede fra nogle f\xc3\xa5 dage  til et par m\xc3\xa5neder, de fleste l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 nogle f\xc3\xa5 uger._NEWLINE_Der har v\xc3\xa6ret tanker om, at Stalin praktisk taget havde udryddet sit efterretningsapparat under udrensningerne og s\xc3\xa5ledes skadet effektiviten af spioner i Finland og andre lande, samtidig med at de var g\xc3\xa5et over til at skrive den type rapporter, som de regnede med at Stalin \xc3\xb8nskede at l\xc3\xa6se. Han var s\xc3\xa5ledes ikke klar over den reelle situation i Finland og blandt de Vestallierede._NEWLINE_Sovjetiske efterretningskilder informerede deres ledere om de allierede planer om at intervenere i krigen, men ikke om detaljerne eller at de allierede ikke var parate. Derfor f\xc3\xb8lte den sovjetiske ledelse sig tvunget til at s\xc3\xb8ge en for hurtig afslutning p\xc3\xa5 krigen, inden de allierede intervenerede og erkl\xc3\xa6rede krig mod Sovjetunionen. _NEWLINE_I l\xc3\xb8bet af de fire m\xc3\xa5neders krig led den sovjetiske h\xc3\xa6r enorme tab. En general i den R\xc3\xb8de H\xc3\xa6r bem\xc3\xa6rkede, at "Vi har vundet tilstr\xc3\xa6kkeligt land til at begrave vore d\xc3\xb8de". Vurderinger af tabene varierer meget fra 48.000 dr\xc3\xa6bte, d\xc3\xb8de af s\xc3\xa5r og savnede i kamp, som citeret fra sovjetiske officerer lige efter krigen, til 391.000 if\xc3\xb8lge nyere forskning._NEWLINE_  If\xc3\xb8lge Nikita Khrusjtjov blev 1,5 mio. m\xc3\xa6nd sendt til Finland og 1 mio. blev dr\xc3\xa6bt, mens 1.000 fly, 2.300 tanks og pansrede k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer foruden enorme m\xc3\xa6ngder af andet krigsmateriel gik tabt. Det mest trov\xc3\xa6rdige estimat s\xc3\xa6tter antallet til 270.000. De finske tab var begr\xc3\xa6nset til omkring 22.830 mand.\n_START_SECTION_\nFredstraktaten i Moskva\n_START_PARAGRAPH_\nFredstraktaten i Moskva af 12. marts 1940 tvang Finland til at afgive den finske del af Karelen. Landomr\xc3\xa5det omfattede bl.a. byen Viipuri (landets n\xc3\xa6stst\xc3\xb8rste), store dele af Finlands industriomr\xc3\xa5de, hvoraf en betydelig del stadig var under den finske h\xc3\xa6rs kontrol: over 10% af landomr\xc3\xa5det f\xc3\xb8r krigen. 422.000 kareler, 12% af Finland\'s befolkning, mistede deres hjem. Tropper og civile blev hurtigt evakueret, kun nogle f\xc3\xa5 snese civile valgte at blive under sovjetisk styre. _NEWLINE_Finland m\xc3\xa5tte ogs\xc3\xa5 afgive en del af Salla omr\xc3\xa5det, Kalastajansaarento halv\xc3\xb8en i Barentshavet foruden fire \xc3\xb8er i Den Finske Bugt. Hang\xc3\xb6 halv\xc3\xb8en blev udlejet til Sovjetunionen som milit\xc3\xa6rbase i 30 \xc3\xa5r. Selv om sovjetiske tropper havde erobret Petsamo under krigen, blev den givet tilbage til Finland if\xc3\xb8lge traktaten.  _NEWLINE_Som helhed var fredsbetingelserne h\xc3\xa5rde for Finland. Sovjetunionen fik byen Viipuri udover deres krav fra f\xc3\xb8r krigen. Sympati fra Folkeforbundet, de vestallierede og is\xc3\xa6r Sverige viste sig ikke at v\xc3\xa6re til megen hj\xc3\xa6lp. _NEWLINE_Lidt over et \xc3\xa5r senere blev fjendtlighederne genoptaget i Forts\xc3\xa6ttelseskrigen, og et nyt kapitel i Finlands historie begyndte.\n_START_SECTION_\nKrav om tilbagelevering af territorium\n_START_PARAGRAPH_\nEfter krigen etablerede karelske byr\xc3\xa5d, sogne og provinsr\xc3\xa5d organisationen Karjalan Liitto med henblik p\xc3\xa5 at forsvare de karelske flygtninges rettigheder og interesser og for at finde en l\xc3\xb8sning, s\xc3\xa5 Karelen kunne blive leveret tilbage. Under den kolde krig fors\xc3\xb8gte pr\xc3\xa6sident Urho Kekkonen flere gange at f\xc3\xa5 omr\xc3\xa5derne tilbage gennem forhandlinger med de russiske ledere, men uden held. Nogle mindre grupper i Finland har aktivt kr\xc3\xa6vet fredelig tilbagelevering af de afgivne territorier. Den mest aktive gruppe p\xc3\xa5 dette felt er ProKarelia. I de seneste opinionsunders\xc3\xb8gelser st\xc3\xb8ttes deres krav af mellem 26\xe2\x80\x93 38% af befolkningen i Finland. Selv om en fredelig tilbagelevering af Karelen altid har v\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 dens dagsorden har Karjalan Liitto i hovedsagen holdt sig fra at fremf\xc3\xb8re disse krav.\n_START_SECTION_\nI folkelig kultur\n_START_PARAGRAPH_\nI 1989 blev den finske film Talvisota udsendt.  Den fort\xc3\xa6ller historien om en finsk deling af reservister fra Kauhava. Delingen tilh\xc3\xb8rer det 23. infanteriregiment, som n\xc3\xa6sten udelukkende best\xc3\xa5r af m\xc3\xa6nd fra det sydvestlige Finland. _NEWLINE_Dokumentarfilmen fra 2006: Ild og is, Vinterkrigen mellem Finland og Rusland viser, hvordan Vinterkrigen p\xc3\xa5virkede 2. verdenskrig, og hvordan Finland mobiliserede mod verdens st\xc3\xb8rste milit\xc3\xa6rmagt.'