b'\n_START_ARTICLE_\nBydesign\n_START_PARAGRAPH_\nBydesign eller Urban Design som det internationalt betegnes er navnet p\xc3\xa5 det interdisciplin\xc3\xa6re fagomr\xc3\xa5de som besk\xc3\xa6ftiger sig med planl\xc3\xa6gning og udformning af byen som helhed, under hensyntagen til relevante funktionelle, \xc3\xa6stetiske, og samfundsm\xc3\xa6ssige forhold. Denne relativt nye fagudvidelse befinder sig popul\xc3\xa6rt sagt i krydsfeltet mellem arkitektur, og byplanl\xc3\xa6gning. Faget rummer tilmed elementer af landskabsarkitektur, urbansociologi, bypolitik og trafikplanl\xc3\xa6gning. Bydesign er opst\xc3\xa5et i erkendelse af behovet for st\xc3\xb8rre tv\xc3\xa6rfaglig interaktion mellem de traditionelle faggrupper i feltet, for at komme med fremtidssikre bud p\xc3\xa5 l\xc3\xb8sningen, af moderne byers stadigt mere komplekse problemstillinger. _NEWLINE_Historisk set er byplanl\xc3\xa6gning som aktivitet blevet defineret af arkitekter og ingeni\xc3\xb8rer i forskellige afskygninger, men i dag finder man desuden geografer, sociologer o.l. med besk\xc3\xa6ftigelse i faget. Bydesign er s\xc3\xa5 at sige udsprunget af byplanl\xc3\xa6gningens flerfaglige sammens\xc3\xa6tning og har til form\xc3\xa5l at give en mere helhedsorienteret praktisk tilgang til l\xc3\xb8sningen p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l omkring byens planl\xc3\xa6gning og udformning som de klassiske fagomr\xc3\xa5der hver for sig ikke har kunne give. _NEWLINE_Bydesign handler p\xc3\xa5 et overordnet plan om konstruktion og i mange tilf\xc3\xa6lde rekonstruktion af byens rum. Hvor der f\xc3\xb8r, i gamle bydele opstod mindre torve og pladser t\xc3\xa6t integreret i byens liv blev disse, is\xc3\xa6r under funktionalismen udvandet og omgivet af tilf\xc3\xa6ldigt placerede bygninger i modernistisk stil. Modtr\xc3\xa6kket var, gennem hensigtsm\xc3\xa6ssig tilbygning at skabe et sammenh\xc3\xa6ngende hierarki af pladser, mindre torve og gaderum hvor man p\xc3\xa5 ethvert niveau kunne finde den grad af offentlighed/privatsf\xc3\xa6re situationen eller lokaliteten lagde op til. Samtidig p\xc3\xa5pegedes vigtigheden af at tilpasse omr\xc3\xa5dernes visuelle udtryk til den menneskelige skala og ikke til forbik\xc3\xb8rende biltrafik i fuld fart._NEWLINE_Ud fra studier om adf\xc3\xa6rd i offentlige rum samt indretning af disse var det muligt at opstille er r\xc3\xa6kke tommelfingerregler der b\xc3\xb8r f\xc3\xb8lges for at f\xc3\xa5 det bedst mulige fysisk/sociale/kulturelle milj\xc3\xb8. Herigennem blev det ogs\xc3\xa5 erkendt hvor vigtig en rolle de s\xc3\xa5kaldte halvoffentlige zoner spiller. Forskellen p\xc3\xa5 rigtig og forkert behandling af disse var intet mindre end forskellen p\xc3\xa5 liv og trivsel kontra tomhed og konformitet i byrummene. Gentagne gange kunne det konstateres hvor velfungerende f.eks. visse italienske torve/pladser var, mens lange, detailfattige gadeforl\xc3\xb8b i betonforst\xc3\xa6der kun skabte mere tomhed og deraf f\xc3\xb8lgende identitetsl\xc3\xb8shed. Der l\xc3\xa5 en vigtig opgave i at p\xc3\xa5pege hvordan et tr\xc3\xb8stesl\xc3\xb8st milj\xc3\xb8 kun kunne p\xc3\xa5virke mennesker negativt samt at fremkomme med alternative forslag, hvor byer, byggeri og gaderum i h\xc3\xb8jere grad blev pr\xc3\xa6get af menneskelige v\xc3\xa6rdier i menneskelig skala. _NEWLINE_Studiegrupper p\xc3\xa5 Kunstakademiets Arkitektskole samt tilsvarende i udlandet startede i 70\xe2\x80\x99erne forskning i dette vigtige delomr\xc3\xa5de hvilket har udm\xc3\xb8ntet sig i flere rapporter samt b\xc3\xb8ger som \xe2\x80\x9dLivet mellem husene\xe2\x80\x9d af Jan Gehl. m.fl. Forskningen finder fortsat sted, nu om dage bl.a. ved Center for Byrumsforskning p\xc3\xa5 Kunstakademiets Arkitektskole og p\xc3\xa5 Center Skov & Landskab , K\xc3\xb8benhavns Universitet. Her er det ogs\xc3\xa5 muligt at studere Bydesign p\xc3\xa5 bachelorniveau ved LIFE, K\xc3\xb8benhavns Universitet. Og fra 2010 er det muligt at tage en kandidatuddannelse i urban design. Studiet er en specialisering inden for landskabsarkitektur.'