b'\n_START_ARTICLE_\nHarald Selmer\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nHan tog l\xc3\xa6geeksamen i 1838, og fungerede fra 1839-41 som l\xc3\xa6gekandidat ved Sankt Hans Hospital ved Roskilde og fordybede sig i denne stilling i alle psykiatriens den gang s\xc3\xa6rlig br\xc3\xa6ndende teoretiske og praktiske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l samt fik et \xc3\xa5bent \xc3\xb8je for fagets fors\xc3\xb8mte og stagnerende tilstand i Danmark. I 1841 udgav han et skrift, Om Psykiatriens Tilstand i Danmark med s\xc3\xa6rligt Hensyn til St. Hans Hospital paa Bistrupgaard, hvori han anslog en skarp polemisk-kritisk tone og ved sin personlige aggressive optr\xc3\xa6den mod den dav\xc3\xa6rende ledelse af St. Hans Hospital og dets skattede overl\xc3\xa6ge A.W. Th. G\xc3\xb8ricke vakte st\xc3\xa6rk misstemning og fremkaldte en litter\xc3\xa6r Fejde, i hvilken Selmer uden at give k\xc3\xb8b fastholdt sit standpunkt. En kort tid virkede han derp\xc3\xa5 som l\xc3\xa6ge i Stege (1841) og i nogle \xc3\xa5r (1841-46) p\xc3\xa5 N\xc3\xb8rlund ved Aalborg, hvor han 1842 indgik \xc3\xa6gteskab med Julie Frederikke Bodenhoff. Han var fremdeles st\xc3\xa6rkt optaget af sit specielle fag og udgav 1842 Om Sindssygdomme og andre sygelige Sj\xc3\xa6letilstande, der hovedsagelig var en overs\xc3\xa6ttelse af den h\xc3\xb8jt ansete engelske sindssygel\xc3\xa6ge James Cowles Prichard v\xc3\xa6rk.\n_START_SECTION_\nPlanl\xc3\xa6gningen af Jydske Asyl\n_START_PARAGRAPH_\n1846 \xc3\xb8gedes agitationen for sindssygev\xc3\xa6senets forbedring, der ogs\xc3\xa5 var rejst af Jens Rasmussen H\xc3\xbcbertz, og det unge reformivrige l\xc3\xa6geselskab \xc2\xabFiliatrien\xc2\xbb indsendte et andragende derom til \xc3\x98stifternes Provinsialst\xc3\xa6nder. Dets meget k\xc3\xb8lige modtagelse foranledigede selskabet til at henvende sig til offentligheden og overdrog Selmer udarbejdelsen af et popul\xc3\xa6rt skrift om sagen, hvilket under titlen Almindelige Grunds\xc3\xa6tninger for Daarev\xc3\xa6senets Indretning, som fast Resultat af Videnskab og Erfaring fremstillet for et st\xc3\xb8rre Publikum, blev udgivet 1846 af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug. Heri g\xc3\xb8r han med skarphed og v\xc3\xa6gt g\xc3\xa6ldende, at det danske sindssygev\xc3\xa6sen hidtil kun har taget hensyn til de ikke-afsindige, men derimod ikke til de syge. Dette skrift slog st\xc3\xa6rkt igennem; regeringen tog nu skridt til anl\xc3\xa6ggelse af en tidssvarende "Helbredelsesanstalt for Sindssyge i N\xc3\xb8rrejylland". Selmer, der i 1846 var flyttet til K\xc3\xb8benhavn for at overtage redaktionen af Bibliothek for L\xc3\xa6ger og ved sin journalistiske dygtighed hurtig bragte dette stagnerende tidsskrift til anseelse og aktuel betydning, blev 1847 ved kongeligt kommissorium l\xc3\xa6gekyndigt medlem af Bygningskommissionen for den projekterede Anstalt og lagde som s\xc3\xa5dan hele planen for dens opf\xc3\xb8relse og indretning. 1847-48 foretog han med offentlig underst\xc3\xb8ttelse en udenlandsrejse for at g\xc3\xb8re sig bekendt med de bedste europ\xc3\xa6iske anstalter. 1851 blev han endvidere medlem af en kommission til gennemf\xc3\xb8relse af den reorganisering af Sct. Hans Hospital, for hvilken han for l\xc3\xa6ngst havde virket, og var ogs\xc3\xa5 her den energiske, b\xc3\xa6rende kraft. Midt under al denne optagethed fik han dog tid til udarbejdelse af et st\xc3\xb8rre personalhistorisk skrift: Den danske L\xc3\xa6gestand (1850; 2. udgave 1852).\n_START_SECTION_\nLeder af Jydske Asyl\n_START_PARAGRAPH_\nHan var nu for l\xc3\xa6ngst kommet bort fra sit oprindelige agitatorisk-kritiske stade i reformarbejdet og over til det sv\xc3\xa6rere og positivt opbyggende, og han viste sig her som en god organisator. Anstalten, der byggedes i Risskov Krat ved Aarhus, blev en m\xc3\xb8nsteranstalt, og da den i 1852 var f\xc3\xa6rdig, og han udn\xc3\xa6vntes til dens overl\xc3\xa6ge, vandt han en velbegrundet anerkendelse i denne ansvarsfulde praktiske stilling. Med rette betragtedes han fra alle sider som psykiatriens virkelige banebryder herhjemme._NEWLINE_Han fortsatte som overl\xc3\xa6ge til han i 1878 m\xc3\xa5tte tr\xc3\xa6kke sig p\xc3\xa5 grund af svagelighed, men han udgav derefter et betydeligt skrift: Statistiske Meddelelser og Unders\xc3\xb8gelser fra Sindssygeasylet ved Aarhus i dets f\xc3\xb8rste 25 Aar, 1852-77 (1879). I 1856 havde han f\xc3\xa5et professortitlen, 1859 Ridderkorset, 1877 det medicinske \xc3\xa6resdoktordiplom fra Uppsala i anledning af dette universitets jubelfest. Ved sin afskedigelse udn\xc3\xa6vntes han til etatsr\xc3\xa5d. 17. december 1879 d\xc3\xb8de han p\xc3\xa5 Frederiksberg, hvor han da boede, men han blev begravet p\xc3\xa5 kirkeg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 Psykiatrisk Hospital i Risskov._NEWLINE_Der findes et portr\xc3\xa6tmaleri af Selmer udf\xc3\xb8rt af Carl Bloch 1877 (Psykiatrisk Hospital Risskov), efter dette litografi. Relief p\xc3\xa5 gravstenen.'