b'\n_START_ARTICLE_\nKrypton\n_START_SECTION_\nFysiske egenskaber\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xb8rknet krypton er hvidt og krystallinsk med en kubisk fladecentreret krystalstruktur, hvilket er en almindelig egenskab ved en \xc3\xa6delgas. Kryptons smeltepunkt er \xe2\x88\x92157,2 grader celsius, mens kogepunktet er \xe2\x88\x92153,4 grader celsius. Krypton karakteriseres ved en skinnende gr\xc3\xb8n og orange spektralsignatur. Det er et af biprodukterne fra fission af uran og dannes derfor ogs\xc3\xa5 i forbindelse med energiproduktion p\xc3\xa5 atomkraftv\xc3\xa6rker.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nKrypton blev opdaget i Storbritannien i 1898 af William Ramsay og Morris Travers som en destillationsrest efter at have fordampet n\xc3\xa6sten alle komponenterne fra flydende luft. William Ramsay blev tildelt Nobelprisen i kemi i 1904 for opdagelsen af en r\xc3\xa6kke \xc3\xa6delgasser, heriblandt krypton.\n_START_SECTION_\nMetrisk rolle\n_START_PARAGRAPH_\nI 1960 definerede en international aftale meteren i det nye SI-system som v\xc3\xa6rende lig med "1.650.763,73 b\xc3\xb8lgel\xc3\xa6ngder af den oranger\xc3\xb8de emissionslinje i det elektromagnetiske spektrum af krypton-86 atomet i vakuum". Aftalen erstattede den tidligere standardmeter placeret i Paris, der var en markering p\xc3\xa5 en metalstang af en platin-iridium-legering, men kryptondefinitionen erstattedes igen i oktober 1983 af en definition baseret p\xc3\xa5 lysets hastighed, da Bureau International des Poids et Mesures (Det Internationale Kontor for V\xc3\xa6gt og M\xc3\xa5l) fastsatte meteren som den afstand, lys bev\xc3\xa6ger sig i vakuum p\xc3\xa5 \xc2\xb9\xe2\x81\x84299.792.458 sekund.\n_START_SECTION_\nForekomst\n_START_PARAGRAPH_\nJorden har beholdt alle de \xc3\xa6dle gasser, der var til stede ved dens dannelse, bortset fra helium, hvis molekyler er lette og bev\xc3\xa6ger sig hurtigt nok til p\xc3\xa5 et tidspunkt at kunne overvinde Jordens tyngdefelt. Kryptons koncentration i atmosf\xc3\xa6ren er omkring 1 ppm. Stoffet kan udtr\xc3\xa6kkes fra flydende luft ved fraktioneret destillation. M\xc3\xa6ngden af krypton i rummet er uvis, da m\xc3\xa6ngden er udledt fra unders\xc3\xb8gelser af meteoritter og m\xc3\xa5linger af solvinden. De f\xc3\xb8rste m\xc3\xa5linger viste en overv\xc3\xa6ldende m\xc3\xa6ngde krypton i rummet.\n_START_SECTION_\nForbindelser\n_START_PARAGRAPH_\nLigesom de andre \xc3\xa6delgasser er krypton kemisk ureaktiv. Dog fremstillede man, efter de f\xc3\xb8rste succesfulde fremstillinger af xenonforbindelser i 1962, forbindelser af krypton i kryptondifluorid i 1963. Der findes ubekr\xc3\xa6ftede rapporter om andre fluorider og et salt af kryptonoxosyre. ArKr\xe2\x81\xba- og KrH\xe2\x81\xba-ioner er blevet unders\xc3\xb8gt, og der er beviser for KrXe eller KrXe\xe2\x81\xba._NEWLINE_Ved Helsinki Universitet i Finland har man fremstillet HKrCN og HKrCCH (kryptonhydridcyanid og hydrokryptoacetyl), og disse forbindelser vurderedes til at v\xc3\xa6re stabile op til 40K (M. R\xc3\xa4s\xc3\xa4nen et al.)._NEWLINE_Hvis den kryptonit, man h\xc3\xb8rer om i Superman-historierne fulgte navnekonventionerne for kemiske forbindelser, ville den v\xc3\xa6re en oxyanion af krypton. Krypton kan ikke danne en oxyanion.\n_START_SECTION_\nIsotoper\n_START_PARAGRAPH_\nDer er 31 kendte isotoper af krypton. Naturligt forekommende krypton best\xc3\xa5r af fem stabile og en let radioaktiv isotop. Stoffets spektralsignatur kan produceres med nogle meget skarpe linjer._NEWLINE_\xe2\x81\xb8\xc2\xb9Kr, der er et produkt af atmosf\xc3\xa6riske reaktioner, produceres sammen med de andre naturligt forekommende isotoper af krypton. Isotopen er radioaktiv med en halveringstid p\xc3\xa5 230.000 \xc3\xa5r. Krypton er yderst flygtig n\xc3\xa6r vandoverflader, men \xe2\x81\xb8\xc2\xb9Kr er blevet brugt til at datere gammelt (50.000 \xe2\x80\x93 800.000 \xc3\xa5r) grundvand._NEWLINE_\xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb5Kr er en inert radioaktiv \xc3\xa6delgas med en halveringstid p\xc3\xa5 10,76 \xc3\xa5r. Den dannes ved fission af uran og plutonium, for eksempel ved atombombespr\xc3\xa6ngninger og i kernereaktorer. \xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb5Kr frigives under oparbejdningen af br\xc3\xa6ndselselementer fra kernereaktorer. Koncentrationen er 30\xc2\xa0% h\xc3\xb8jere p\xc3\xa5 Nordpolen end p\xc3\xa5 Sydpolen, da de fleste atomkraftv\xc3\xa6rker ligger p\xc3\xa5 den nordlige halvkugle.\n_START_SECTION_\nAnvendelser\n_START_PARAGRAPH_\nKryptons mange emissionslinjer f\xc3\xa5r udladninger i ioniseret kryptongas til at se hvide ud, hvilket igen g\xc3\xb8r krypton-baserede p\xc3\xa6rer nyttige ved fotografering som en lysende hvid lyskilde. Krypton bruges derfor i nogle typer blitz til brug ved h\xc3\xb8jhastighedsfotografering. Krypton bruges ogs\xc3\xa5 med andre gasser til at lave lysskilte, der lyser med et klart gr\xc3\xb8n-gult lys._NEWLINE_Krypton blandes med argon som fyldgas i energibesparende lysstofr\xc3\xb8r. Dette reducerer den n\xc3\xb8dvendige sp\xc3\xa6nding og dermed str\xc3\xb8mforbruget. Desv\xc3\xa6rre reducerer det ogs\xc3\xa5 lysafgivelsen og h\xc3\xa6ver prisen, da krypton er 100 gange dyrere end argon. Krypton bruges ogs\xc3\xa5 (sammen med xenon) til udfyldelse af gl\xc3\xb8delamper for at reducere fordampningen af gl\xc3\xb8detr\xc3\xa5den og for at tillade h\xc3\xb8jere driftstemperatur i den. Resultatet er et klarere lys med mere bl\xc3\xa5 tone end konventionelle lamper._NEWLINE_Kryptons hvide udledning bruges ofte med god virkning i farvede lysstofr\xc3\xb8r, der simpelthen males eller farves p\xc3\xa5 anden m\xc3\xa5de for at frembringe den \xc3\xb8nskede farve. For eksempel er neon-reklamer, hvor bogstaverne vises med farver, ofte kun baseret p\xc3\xa5 krypton. Krypton kan ogs\xc3\xa5 udsende lys med meget h\xc3\xb8jere intensitet end neon i den r\xc3\xb8de spektrallinjeregion, og p\xc3\xa5 grund af dette er de r\xc3\xb8de lasere i lasershows ofte kryptonlasere med spejle, der udv\xc3\xa6lger den r\xc3\xb8de spektrallinje, som laseren skal forst\xc3\xa6rke og udsende. Dette foretr\xc3\xa6kkes frem for den mere normale kombination af helium og neon, der aldrig i praksis kunne opn\xc3\xa5 den multi-watt-udsendelse af r\xc3\xb8dt laserlys, som denne anvendelse kr\xc3\xa6ver._NEWLINE_Krypton spiller en vigtig rolle i produktionen og brugen af kryptonfluorid-lasere. Laseren har v\xc3\xa6ret vigtig i atomfusion-forskningskredse til eksperimenter med indesluttelse af stof. Denne laser har en meget ensartet str\xc3\xa5le, kort b\xc3\xb8lgel\xc3\xa6ngde og muligg\xc3\xb8r tilpasning af lyspletten, s\xc3\xa5 den kan indfange en imploderende stofklump._NEWLINE_I eksperimentel partikelfysik bruges flydende krypton til at skabe kvasi-homogene elektromagnetiske kalorimetre. Et notabelt eksempel er NA48-eksperimentets kalorimeter ved CERN, der indeholder omkring 27 tons flydende krypton. Denne brug er uds\xc3\xa6dvanlig, da den billigere flydende argon typisk bruges, men fordelen ved brug af krypton er en lille Moli\xc3\xa8re-radius p\xc3\xa5 4,7 cm, hvilket giver god rumlig opl\xc3\xb8sning og lav overlapning. De andre parametre, der er relevante for kalorimeterbrug er en str\xc3\xa5lingsl\xc3\xa6ngde p\xc3\xa5  cm og en densitet p\xc3\xa5 2,4 g/cm\xc2\xb3._NEWLINE_De forseglede gnistt\xc3\xa6ndingssystemer, der benyttes til t\xc3\xa6ndingen i \xc3\xa6ldre turbinejetmotorer indeholder en meget lille m\xc3\xa6ngde krypton-85 for at opretholde et konsistent ioniseringsniveau og j\xc3\xa6vn drift. M\xc3\xa6ngden af str\xc3\xa5ling fra gnisten mellem elektroderne er omtrent den samme som fra et radium-pr\xc3\xa6pareret armb\xc3\xa5ndsur, men b\xc3\xb8r stadig behandles forsigtigt.'