b'\n_START_ARTICLE_\nFredriksten\n_START_PARAGRAPH_\nFredriksten er en f\xc3\xa6stning i Halden (byen hed Fredrikshald fra 1665 til 1928). Forsvarsv\xc3\xa6rkerne hvor f\xc3\xa6stningen ligger i dag blev bygget i \xc3\xa5rene 1640-45 i forbindelse med Torstenssonfejden. Selve Fredriksten f\xc3\xa6stning blev p\xc3\xa5begyndt i 1661 og er opkaldt efter den dansk-norske konge Frederik 3. (1609-1670). F\xc3\xa6stningsanl\xc3\xa6gget, som det fremst\xc3\xa5r i dag, er hovedsagelig et resultat af en udbygning i 1660\'erne og 1670\'erne, som f\xc3\xb8lge af, at Frederikshald blev gr\xc3\xa6nseby, da det tidligere norske omr\xc3\xa5de Bohuslen blev svensk territorium i 1658. Tabet af Bohus f\xc3\xa6stning til Sverige og de tre svenske angreb p\xc3\xa5 Halden i 1658, -59 og -60 fik Frederik 3. til at indse n\xc3\xb8dvendigheden af en ny og forst\xc3\xa6rket f\xc3\xa6stning. F\xc3\xa6stningen blev belejret hele seks gange, men aldrig indtaget. Karl 12. faldt ved f\xc3\xa6stningen den 11. december 1718 under den svenske belejring._NEWLINE_Efter Karlstad-konventionen i 1905 blev f\xc3\xa6stningen nedlagt som krigsf\xc3\xa6stning. Indtil for nylig holdt Forsvarets forvaltningsskole til p\xc3\xa5 f\xc3\xa6stningen. I dag er den \xc3\xa5ben for alle, og en r\xc3\xa6kke museer findes i indre f\xc3\xa6stning, mens omr\xc3\xa5det bagved benyttes  til koncerter og andre kulturarrangementer. I 2005 blev f\xc3\xa6stningen brugt som kulisse til operaen Aurora i forbindelse med fejringen af unionsopl\xc3\xb8sningen. Der arbejdes nu for at etablere en \xc3\xa5rlig opera/musikteaterfestival p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det.\n_START_SECTION_\n1600-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nUnder Torstenssonfejden 1643\xe2\x80\x9345 var Fredrikshald base for Hannibal Sehesteds felttog i Bohuslen og Dalsland. I den forbindelse blev der opf\xc3\xb8rt skanser p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jdedragene \xc3\xb8st for byen. Et blokhus rejst i 1645 af oberstl\xc3\xb8jtnant Bendik Creetz l\xc3\xa5, hvor klokket\xc3\xa5rnet p\xc3\xa5 Fredriksten st\xc3\xa5r i dag, og blev kaldt Creetzensten efter bygherren. Det udgjorde f\xc3\xa6stningens midtpunkt under kampene 1658\xe2\x80\x9360; men da f\xc3\xa6stningen Fredriksten blev grundlagt i 1661, forsvandt det oprindelige navn Creetzensten. Krigen endte med freden i Br\xc3\xb6msebro, hvor Jemtland og Herjedalen m\xc3\xa5tte afst\xc3\xa5s til Sverige._NEWLINE_I 1657 erkl\xc3\xa6rede Danmark krig mod Sverige, hoved\xc3\xa5rsagen var \xc3\xb8nsket om at genvinde de tabte landsdele, men krigen endte \xc3\xa5ret efter med freden i Roskilde, hvor ogs\xc3\xa5 Bohuslen og Trondhjems len blev tabt til Sverige. Med et blev Fredrikshald gr\xc3\xa6nseby mod Sverige, og Creetzensteen skanse blev oprustet._NEWLINE_Freden blev ikke langvarig. F\xc3\xa5 m\xc3\xa5neder efter fredsslutningen udbr\xc3\xb8d der p\xc3\xa5 ny krig, og tre gange blev byen med skansen angrebet af svenske styrker, men de blev sl\xc3\xa5et tilbage. Ved freden i K\xc3\xb8benhavn i 1660 kom Trondhjems len tilbage til Norge, men Bohuslen var tabt for stedse. Efter fredsslutningen blev det besluttet at bef\xc3\xa6ste b\xc3\xa5de Fredrikshald og Fredrikstad. Claus von Ahlefeldt og Willem Coucheron udarbejdede planer for f\xc3\xa6stningsv\xc3\xa6rker, og arbejdet blev p\xc3\xa5begyndt i 1661 under ledelse af lensherre T\xc3\xb8nne Huitfeldt. Efter ti \xc3\xa5r stod anl\xc3\xa6gget f\xc3\xa6rdigt som et sluttet femkantet anl\xc3\xa6g, som fik navnet Fredriksten efter kongelig beslutning. I 1682 gav statholder Ulrik Frederik Gyldenl\xc3\xb8ve ordre om at udbygge f\xc3\xa6stningen, hvilket skulle vare frem til 1700. I denne periode fik Fredriksten i grove tr\xc3\xa6k sit nuv\xc3\xa6rende udseende.\n_START_SECTION_\n1700-1814\n_START_PARAGRAPH_\nOp mod 1700 voksede sp\xc3\xa6ndingerne i Norden. I 1681 blev Gustav Wilhelm von Wedel \xe2\x80\x93 stamfaderen til Wedel-Jarlsbergsl\xc3\xa6gten \xe2\x80\x93 udn\xc3\xa6vnt til kommanderende general i Norge. Wedel var en forsigtig taktiker og foretrak konsolidering frem for aggressiv politik. Han fik overladt ansvaret for udbygningen af Fredriksten, og fik de gamle palisadev\xc3\xa6rker erstattet med konstruktioner i jord og sten._NEWLINE_I 1709 gik Frederik 4. til angreb p\xc3\xa5 Sk\xc3\xa5ne, og den store nordiske krig var et faktum. Fredriksten blev mobiliseret, men forel\xc3\xb8big var situationen rolig p\xc3\xa5 den norske side. Dette \xc3\xa6ndrede sig brat fra 1715, da Karl 12. vendte hjem efter de katastrofale nederlag i Rusland. Under den svenske invasion i 1716 blev Fredriksten belejret en kort tid; men da borgerne nedbr\xc3\xa6ndte Fredrikshald by, h\xc3\xa6vede svenskerne belejringen. I 1718 var Karl 12. tilbage med en overv\xc3\xa6ldende styrke. Gyldenl\xc3\xb8ve fort blev skudt s\xc3\xb8nder og m\xc3\xa5tte overgives, men selve f\xc3\xa6stningen holdt stand. Under belejringen, den 11. december 1718, blev Karl 12. dr\xc3\xa6bt, og belejringen n\xc3\xa6rmest \xc3\xb8jeblikkeligt oph\xc3\xa6vet. _NEWLINE_Under "tytteb\xc3\xa6rkrigen" i 1788 tjente Fredriksten som base for operationerne i Bohuslen, men kom ikke i direkte kamp._NEWLINE_I krigen i 1808 var det ingen direkte konfrontation med fjenden, men garnisonen p\xc3\xa5 Fredriksten bidrog v\xc3\xa6sentligt under kampene i Enningdal. Under krigen i 1814 gik det svenske hovedangreb direkte mod Fredriksten og omringede den, inden hovedstyrken fortsatte videre nordp\xc3\xa5. F\xc3\xa6stningen, under kommando af J.A.C. Ohme, forblev belejret frem til v\xc3\xa5benstilstanden, men ikke erobret. Alligevel tillod svenskerne sig at tage fanerne som krigsbytte.\n_START_SECTION_\nMod unionsoppl\xc3\xb8sningen\n_START_PARAGRAPH_\nI 1872 blev Fredriksten nedlagt ved kongelig resolution. I 1888 vedtog Stortinget at beholde f\xc3\xa6stningen som nationalt historisk mindesm\xc3\xa6rke, men fra 1897 blev der igangsat flere bygningsm\xc3\xa6ssige forbedringer. I tiden f\xc3\xb8r unionsopl\xc3\xb8sningen blev f\xc3\xa6stningen moderniseret med fire moderne 12 cm Schneider-Canet t\xc3\xa5rnkanoner p\xc3\xa5 Overberget fort, Gyldenl\xc3\xb8ve fort og p\xc3\xa5 nordsiden af den gamle hovedf\xc3\xa6stning; desuden p\xc3\xa5 Veden i Tistedal. Hjelmkollen fort ved Svinesund blev bygget som en fremskudt bef\xc3\xa6stning. Fredriksten ligger s\xc3\xa5 n\xc3\xa6r gr\xc3\xa6nsen, at den kan tages under ild fra svensk side. Fra for\xc3\xa5ret 1905 fik Fredriksten derfor som den f\xc3\xb8rste en ballon captif, dvs. en platform, som b\xc3\xa6res oppe af en ballon forankret i bakken, hvorved opn\xc3\xa5s en bedre observationsplatform for egen beskydning._NEWLINE_Efter Karlstad-konventionen i 1905 blev f\xc3\xa6stningen liggende inden for den demilitariserede zone, og alt moderne udstyr m\xc3\xa5tte fjernes. Fredriksten blev igen nedlagt som krigsf\xc3\xa6stning. T\xc3\xa5rnkanonerne blev sat op igen p\xc3\xa5 H\xc3\xb8ytorp og Tr\xc3\xb8gstad fort, men fjernet igen af tyskerne og flyttet til Vestlandet. En af disse kanoner blev hentet fra Skudeneshavn og monteret op igen p\xc3\xa5 Fredriksten i slutningen af 1980\'erne._NEWLINE_Under krigen var f\xc3\xa6stningen blandt andet base for Hirden. Efter 1945 var den milit\xc3\xa6rt omr\xc3\xa5de og s\xc3\xa6de for Forsvarets forvaltningsskole. Efter 2005 er al milit\xc3\xa6r virksomhed p\xc3\xa5 Fredriksten nedlagt.'