b'\n_START_ARTICLE_\nAlpTransit\n_START_PARAGRAPH_\nAlpTransit, ogs\xc3\xa5 kendt som (Tysk:Neue Eisenbahn-Alpentransversale); (Engelsk:New Railway Link through the Alps (NRLA)), er et schweizisk f\xc3\xb8deralt projekt g\xc3\xa5ende ud p\xc3\xa5 at bygge en hurtigere nord-syd jernbaneforbindelse gennem de Schweiziske alper ved at konstruere basis tunneler adskillige hundrede meter under niveauet for de nuv\xc3\xa6rende tunneler. Af sikkerhedsgrunde best\xc3\xa5r alle tunnelerne af to enkeltspors-udboringer side om side, forbundet ca. hver 300 meter med tv\xc3\xa6rg\xc3\xa5ende r\xc3\xb8r, s\xc3\xa5ledes at den anden kan bruges som n\xc3\xb8dudgang._NEWLINE_Projektet best\xc3\xa5r af to st\xc3\xb8rre sektioner, Gotthard aksen og L\xc3\xb6tschberg aksen.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb6tschberg aksen\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xb6tschberg aksen, med den nye L\xc3\xb6tschberg Basistunnel i Berner Oberland blev bygget af firmaet BLS AlpTransit L\xc3\xb6tschberg AG. Den 34,6\xc2\xa0km. lange basistunnel \xc3\xa5bnede for trafik i juni 2007 og er den f\xc3\xb8rste del af AlpTransit, som er f\xc3\xa6rdig. Den underst\xc3\xb8tter den vestlige transit forbindelse via Basel \xe2\x80\x93 Olten \xe2\x80\x93 Bern \xe2\x80\x93 Brig \xe2\x80\x93 Domodossola \xe2\x80\x93 Milano. For st\xc3\xb8rtedelen af trafikkens vedkommende vil den erstatte den eksisterende, h\xc3\xb8jere beliggende, 14,6\xc2\xa0km. lange L\xc3\xb6tschberg Tunnel, som stod f\xc3\xa6rdig i 1913. P\xc3\xa5 grund af omkostningsbegr\xc3\xa6nsninger er kun det ene r\xc3\xb8r gjort f\xc3\xa6rdigt og udstyret til jernbanedrift, mens det andet for en tredjedels vedkommende er gjort f\xc3\xa6rdig, udboret for en anden tredjedels vedkommende, mens den sidste tredjedel ikke er p\xc3\xa5begyndt . H\xc3\xb8jhastigheds skiftespor tillader brugen af den f\xc3\xa6rdige tredjedel som et omk\xc3\xb8rsels-spor. Den anden del af L\xc3\xb6tschberg aksen er den gamle Simplontunnelen, som stod f\xc3\xa6rdig i 1905 som en 20\xc2\xa0km. lang enkeltspors basistunnel, og udstyret med et ekstra r\xc3\xb8r i 1921. Den forbinder den \xc3\xb8vre del af Valais med Piemonte-regionen i Nord-Italien.\n_START_SECTION_\nPolitisk baggrund\n_START_PARAGRAPH_\nI forhandlinger med den Europ\xc3\xa6iske Union, forlangte Schweiz en begr\xc3\xa6nsning af transalpin tung godstrafik, hvilket blev n\xc3\xa6gtet af EU. Derfor valgte de schweiziske forhandlere en anden vej, og forlangte en Kilometer-baseret skat p\xc3\xa5 tunge gods-k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer , den s\xc3\xa5kaldte LSVA, som skulle opkr\xc3\xa6ves for alle indenlandske og internationale lastbiler over 3,5 tons. Forhandlingerne kom efterh\xc3\xa5nden til at dreje sig om st\xc3\xb8rrelsen af denne skat, og Schweiz tilb\xc3\xb8d at bygge en ny h\xc3\xb8jhastighedsforbindelse gennem alperne, med hovedform\xc3\xa5let lagt p\xc3\xa5 intermodal transport, et tilbud som senere blev accepteret af EU, men ikke uden at knytte en betingelse til om, at den da g\xc3\xa6ldende 28 ton gr\xc3\xa6nse for lastbiler skulle h\xc3\xa6ves til 48 tons. Et forlig blev n\xc3\xa5et, da begge parter accepterede en gradvis h\xc3\xa6vning af v\xc3\xa6gtgr\xc3\xa6nsen til 40 tons. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de n\xc3\xa5ede man frem til Land Transport Agreement with the European Union og n\xc3\xa5r NRLA engang er f\xc3\xa6rdig, kan den kilometer-baserede skat \xc3\xb8ges p\xc3\xa5 tunge lastbiler fra 1.6 ct/tkm til 1.8 ct/tkm. Denne betingelse er opfyldt med f\xc3\xa6rdigg\xc3\xb8relsen af L\xc3\xb6tschberg basistunnelen._NEWLINE_Yderligere schweizisk lovgivning forlanger et stop for vejbyggeri i alperne og en \xc3\xa6ndring af transportpolitikken (Artikkel om Beskyttelsen af Alperne, tiltr\xc3\xa5dt 1994), en overflytning af s\xc3\xa5 megen gods som muligt fra transalpin transport p\xc3\xa5 vej til transport ad bane og fastl\xc3\xa6ggelsen af et Overflyttelses M\xc3\xa5l, et maksimum-antal af lastbiler som m\xc3\xa5 krydse alperne p\xc3\xa5 vejen (Trafik Overflyttelses Lov, tiltr\xc3\xa5dt 1999). Disse m\xc3\xa5l kan dog f\xc3\xb8rst opfyldes med en fuld funktionel Alptransit jernbaneforbindelse._NEWLINE_De originale planer for NRLA omfattede kun konstruktionen af en af hoved basistunnelerne. Eftersom der ikke kunne tr\xc3\xa6ffes nogen beslutning, og regional uenighed truede med at stoppe hele projektet, skar den schweiziske f\xc3\xb8derale regering igennem i 1996, og besluttede at bygge begge basistunneler, Gotthard og L\xc3\xb6tschberg, og at bygge dem samtidigt._NEWLINE_De totale omkostninger af AlpTransit projekterne var i 2005 16 milliarder Schweizerfranc. Den schweiziske befolkning accepterede projektet ved en afstemning den 27. september 1992 og stadf\xc3\xa6stede det i 1999 gennem at acceptere den nye finanseringsstruktur med dannelse af en ny offentlig transport fond. Denne fond (Tysk:Fin\xc3\xb6V) f\xc3\xa5r sine indt\xc3\xa6gter hovedsagelig gennem Kilometer-baseret skat p\xc3\xa5 tunge gods-k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer , s\xc3\xa5vel som en del af skatterne p\xc3\xa5 benzin, oprindelig tilt\xc3\xa6nkt vejbygning, og en mindre del af moms midlerne. Fonden kommer op p\xc3\xa5 30,5 milliarder Schweizerfranc over de n\xc3\xa6ste 20 \xc3\xa5r, og skal betale for andet end AlpTransit, s\xc3\xa5som Rail 2000.'