b"\n_START_ARTICLE_\nPopul\xc3\xa6rkultur\n_START_PARAGRAPH_\nPopul\xc3\xa6rkultur, eller popkultur, er en f\xc3\xa6llesbetegnelse for kulturelle genre, udtryk og omr\xc3\xa5der som har vid udbredelse og stor popularitet, for eksempel pop- og rockmusik, kiosklitteratur, ugeblade, tegneserier, film og tv, computerspil og internet. Popul\xc3\xa6rkultur st\xc3\xa5r s\xc3\xa6rlig st\xc3\xa6rkt blandt ungdommen._NEWLINE_Ordet \xc2\xabpopul\xc3\xa6rkultur\xc2\xbb bruges ofte synonymt med begreber som underholdningskultur, massekultur, breddekultur, almenkultur, mainstreamkultur, vulg\xc3\xa6rkultur og lavkultur. Begrebet st\xc3\xa5r ofte i kontrast til \xc2\xabseri\xc3\xb8s\xc2\xbb og smal finkultur eller elitekultur, for eksempel i form af klassisk musik, abstrakt billedkunst, avantgardisme, modernisme og anden eksperimenterende og mere udfordrende kunst. Gr\xc3\xa6nserne mellem den banale vulg\xc3\xa6rkultur, det vil sige det hverdagslige og folkelige, og den h\xc3\xb8jv\xc3\xa6rdige elitekultur er alligevel flydende, og de kulturelle udtryk g\xc3\xa5r meget ofte over i og l\xc3\xa5ner tr\xc3\xa6k fra hinanden._NEWLINE_Ordet \xc2\xabpopul\xc3\xa6r\xc2\xbb stammer fra det latinske populus som betyder \xc2\xabfolk\xc2\xbb. Det som er popul\xc3\xa6rt, er det som godt kan lides af mange, som er normalt, udbredt og begribeligt for flest folk. Det g\xc3\xa6lder netop popul\xc3\xa6rkulturen.\n_START_SECTION_\nKendetegn\n_START_PARAGRAPH_\nPopul\xc3\xa6rkultur kendetegnes af en let tilg\xc3\xa6ngelig, genkendelig og forst\xc3\xa5elig form. Elementerne er enkle og f\xc3\xb8lger faste formler og opskrifter og best\xc3\xa5r ofte af velkendte clicheer. Indholdet og budskabet skal i f\xc3\xb8rste r\xc3\xa6kke underholde og behage publikum, ikke problematisere og kr\xc3\xa6ve for meget anstrengelse, men v\xc3\xa6re ufarlig humoristisk, passe sp\xc3\xb8nnende, overdrevent f\xc3\xb8lelsesladet eller bare \xc3\xa6stetisk tiltalende._NEWLINE_Popul\xc3\xa6rkulturen er oftere styret af kommercielle kr\xc3\xa6fter som skal tjene penge p\xc3\xa5 kulturen, enten det er rene reklameudtryk eller for eksempel genrefilm og -litteratur som gyserfilmer, romantiske komedier, dameromaner og krimier._NEWLINE_Popul\xc3\xa6kulturen f\xc3\xb8lger popul\xc3\xa6re trender i samtiden og har meget ofte taget nye medier og udtryk i brug for at n\xc3\xa5 masserne. Det g\xc3\xa6lder blandt andet illustrerede ugeblader, tegneserier, film, radio, tv, jazz, pop, rock og internet, medier og genre som alle er blevet anklaget for at v\xc3\xa6re ensidig underholdende, fordummende og moralsk skadeligt. Dette g\xc3\xb8r ogs\xc3\xa5 popul\xc3\xa6rkulturen mere modepr\xc3\xa6get end den traditionelle, seri\xc3\xb8se kultur. Samtidig har den frie, uafh\xc3\xa6ngige og udpr\xc3\xb8vende kunst fra slutningen af 1800'erne i st\xc3\xb8rre grad udfordret og provokeret publikum. God og d\xc3\xa5rlig kvalitet h\xc3\xa6nger alts\xc3\xa5 sj\xc3\xa6ldent sammen med genre, form eller popularitet, men bliver i stedet bestemt af udf\xc3\xb8relsen og h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rket, af kreativitet, originalitet og evnen til at overraske og berige publikum med nye og st\xc3\xa6rke oplevelser.\n_START_SECTION_\nPopul\xc3\xa6rkultur og elitekultur\n_START_PARAGRAPH_\nHvad, der regnes som popul\xc3\xa6rkultur, forklares ofte ved hj\xc3\xa6lp af mods\xc3\xa6tninger. Et eksempel er film versus teater, hvor teatret ofte bliver set p\xc3\xa5 som \xc2\xabfinere\xc2\xbb end masseformen film. Et andet eksempel er klassisk musik versus popmusik. De sidste \xc3\xa5r har det imidlertid sket en tiln\xc3\xa6rmning mellem den elit\xc3\xa6re kultur for indvidde kendere og den vulg\xc3\xa6re, det vil sige folkelige, massekulturen. Popul\xc3\xa6rkulturen har derfor f\xc3\xa5et h\xc3\xb8jere anseelse og mere opm\xc3\xa6rksomhed, ogs\xc3\xa5 i akademiske milj\xc3\xb8er._NEWLINE_\xc3\x86ndringene i synet p\xc3\xa5 popul\xc3\xa6rkulturen skyldes blandt andet det klassedelte samfundet hvor hver samfundsgruppe kan have tydelige adskilte kulturudtryk, og at traditionelt lavere samfundsklasser har f\xc3\xa5et h\xc3\xb8jere status. I England har for eksempel overklassen egne moder og vaner som er helt forskellige fra arbejderklassens fodball-, pub- og tv-interesser. Samtidig har mainstreamkulturen, alts\xc3\xa5 de kulturelle hovedstr\xc3\xb8mme, f\xc3\xa5et \xc3\xb8get udbredelse ved hj\xc3\xa6lp a moderne og stadig mere effektive massemedier. Popul\xc3\xa6rkulturen er dermed blevet globaliseret, det vil sige mere international, ensrettet og lige i store dele af verden. Moderne og trends'ene er samtidig skiftet, og det som f\xc3\xb8r var popul\xc3\xa6r folkekultur, f.eks folkeviser, Shakespeares dramatik eller italienske operaer, kan i dag blive set p\xc3\xa5 som akademisk, gammeldags og museumsaktigt finkultur."