b'\n_START_ARTICLE_\nThe Washington Post\n_START_SECTION_\nFremv\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nAvisen blev stiftet i 1877 af Stilson Hutchins og blev i 1880 den f\xc3\xb8rste avis i Washington D.C., der blev udgivet dagligt. I 1905 k\xc3\xb8bte Washington McLean og hans s\xc3\xb8n John Roll McLean avisen. Da John d\xc3\xb8de i 1916, lod han avisen overg\xc3\xa5 til en fond, fordi han ikke stolede p\xc3\xa5 sin playboy af en s\xc3\xb8n, Edward "Ned" McLean, til at styre avisen. Det lykkedes dog for s\xc3\xb8nnen at f\xc3\xa5 opl\xc3\xb8st fonden, s\xc3\xa5 han alligevel kom til at styre avisen. Og det gik da ogs\xc3\xa5, som hans far havde forventet; efter forholdsvis f\xc3\xa5 \xc3\xa5r gik avisen konkurs. Ved et konkurssalg i 1933 blev den k\xc3\xb8bt op af New York-million\xc3\xa6ren Eugene Meyer, som fik bragt den p\xc3\xa5 fode igen. Hans datter Katharine giftede sig med Philip Graham, som fik avisen som gave fra sin svigerfar. I 1954 overtog Washington Post den eneste anden morgenavis i Washington D.C. og var dermed alene p\xc3\xa5 markedet for morgenaviser indtil 1982, hvor avisen The Washington Times startede. Men i 1963 tog Philip Graham sit liv, og ledelsen overgik til Katharine, der viste sig meget dygtig. Washington Post og New York Times offentliggjorde Pentagon-papirene i 1971, og i 1974 begyndte Woodward og Bernstein at publicere artikler om et underligt indbrud i Watergate-bygningen. Artiklerne \xc3\xa5bnede for afsl\xc3\xb8ringerne, der tvang Nixon til at g\xc3\xa5 af som pr\xc3\xa6sident. Journalistik blev pludselig et prestigeerhverv, og Washington Post idealet. Katharine Graham selv fik en Pulitzerpris for sine memoirer.  Gennem tiderne har The Washington Post vundet Pulitzerprisen 24 gange, i 2008 alene seks.\n_START_SECTION_\nTilbagegang\n_START_PARAGRAPH_\nWashington Post benyttede ikke anledningen til at blive en rigsavis, men overlod den arena til New York Times og Wall Street Journal. I stedet foretog selskabet nogle gode investeringer i et l\xc3\xa6rebogforlag, men k\xc3\xb8be sig aldrig ind i de nye netselskaber, selv om Katharine Grahams s\xc3\xb8n, som nu styrer selskabet, takkede ja til en plads i  Facebooks styre. Avisen begyndte at tabe penge og m\xc3\xa5tte til stadighed indskr\xc3\xa6nke redaktionen. I 2009 var avisens oplag 582.844 p\xc3\xa5 hverdage og 822.208 s\xc3\xb8ndage. Det var dermed p\xc3\xa5 et \xc3\xa5r faldet med 6,6 hhv. 5,1%. Da l\xc3\xb8nsomheden ogs\xc3\xa5 svigtede i koncernets forlagsdel, endte avisen i 2013 med at blive solgt ud af Graham-familien.\n_START_SECTION_\nNyt ejerskab\n_START_PARAGRAPH_\nDen 5. august 2013 k\xc3\xb8bte Jeff Bezos, stifteren af, og adm. direkt\xc3\xb8r for internet-handelsfirmaet amazon.com, personligt avisen for 250\xc2\xa0mio.\xc2\xa0dollars kontant af selskabet The Washington Post Co._NEWLINE_Bezos\xe2\x80\x99 selskab har revolutioneret den amerikanske bogbranche, og en kommentator lavede sjov med, at opk\xc3\xb8bet var, som om isbjerget ville redde Titanic. Fremtiden havde k\xc3\xb8bt fortiden op. De $ 250 millioner, Bezos k\xc3\xb8bte Washington Post for, var fire gange mere, end analytikerne mente, avisen var v\xc3\xa6rd; men summen udgjorde ingen stor del af Bezos\xe2\x80\x99 samlede formue p\xc3\xa5 $ 17 milliarder.'