b'\n_START_ARTICLE_\nOperation Faraway\n_START_PARAGRAPH_\nOperation Faraway er navnet p\xc3\xa5 den operation, hvor korvetten Olfert Fischer fra 1990 til 1991 deltog i den maritime blokade mod Irak i k\xc3\xb8lvandet p\xc3\xa5 Iraks bes\xc3\xa6ttelse af Kuwait. Dette anses typisk for starten p\xc3\xa5 Danmarks "aktivistiske" udenrigspolitik.\n_START_SECTION_\nDen politiske baggrund\n_START_PARAGRAPH_\nI 1989 var Berlinmuren faldet og Jernt\xc3\xa6ppet var i fuld opl\xc3\xb8sning, mens de gamle lande i \xc3\x98stblokken indf\xc3\xb8rte demokrati og markedskr\xc3\xa6fter. Dette gav Danmark helt nye muligheder for at bryde med de b\xc3\xa5nd, som traditionelt havde h\xc3\xa6mmet Danmark udenrigspolitisk og f\xc3\xb8re en mere "aktivistisk" udenrigspolitik, hvor "danske" v\xc3\xa6rdier som demokrati og menneskerettigheder skulle promoveres af dansk diplomati. M\xc3\xa5ls\xc3\xa6tningen blev allerede kn\xc3\xa6sat i en tale holdt af udenrigsminister Uffe Ellemann-Jensen (V) i april 1989. Chancen kom med Iraks bes\xc3\xa6ttelse af Kuwait den 2. august 1990. I begyndelsen foreslog udenrigsministeren ret beskedent, at Danmark kunne aflaste andre lande ved at sende krigsskibe til andre steder i Europa, s\xc3\xa5 de i stedet kunne sende skibe til Golfen. Men efterh\xc3\xa5nden blev han mere ambiti\xc3\xb8s og \xc3\xb8nskede en egentlig dansk fl\xc3\xa5deindsats. Synspunktet blev bakket op af chefen for S\xc3\xb8v\xc3\xa6rnets Operative Kommando (SOK), admiral Hans J\xc3\xb8rgen Garde og departementschefen i Forsvarsministeriet, Michael Christiansen. I regeringen (som p\xc3\xa5 det tidspunkt bestod af de Konservative, Venstre og det Radikale Venstre )var der hos nogle betydelig utilfredshed med udenrigsministerens ageren og den dengang ret nye radikale politiker Marianne Jelved beskyldte ham for at "kuppe" sig til, at sende et krigsskib af sted. Efter at FN\'s sikkerhedsr\xc3\xa5d havde opfordret medlemslandene til at sende krigsskibe til Golfen den 25. august 1990 blev et beslutningsforslag (B81) fremlagt i Folketinget og den 31. august vedtog et flertal i Folketinget at udsende et krigsskib.\n_START_SECTION_\nForberedelser\n_START_PARAGRAPH_\nDet var ikke nemt uden videre at sende en dansk korvet af Niels Juel-klassen til Golfen. Danmark havde kun f\xc3\xa5 \xc3\xa5r forinden lagt sine sidste fregatter i m\xc3\xb8lposen og de st\xc3\xb8rste skibe var nu kun korvetterne, der imidlertid var bygget til forhold i \xc3\x98sters\xc3\xb8en. Olfert Fischer m\xc3\xa5tte derfor sendes til Svendborg V\xc3\xa6rft for at ombygges i hast inden afrejsen den 12. september 1990 og bl.a. blive forsynet med aircondition, da temperaturen i Golfen nemt kunne komme op p\xc3\xa5 45 grader celsius. Hvad der normalt ville tage uger at forberede skulle nu g\xc3\xb8res p\xc3\xa5 en br\xc3\xb8kdel af den tid. Eksempelvis blev korvettens bes\xc3\xa6tning undervejs til Golfen uddannet i brug af Stinger-missiler til n\xc3\xa6rforsvar mod kampfly. Dette var et helt nyt v\xc3\xa5ben i Forsvaret og kun f\xc3\xa5 \xc3\xa5r forinden havde ledende forsvarspolitikere afvist, at danske soldater overhovedet egnede sig til at bruge den slags v\xc3\xa5ben. Stinger-missilerne blev i hast udl\xc3\xa5nt af den hollandske fl\xc3\xa5de, mens forsvarsminister Knud Enggaard m\xc3\xa5tte ordne den politiske del af sagen med socialdemokraterne og de radikale, s\xc3\xa5 det ikke skabte politiske problemer. Olfert Fischer blev i \xc3\xb8vrigt ledsaget i Golfen af et norsk st\xc3\xb8tteskib ved navn Andenes, der havde samme st\xc3\xb8rrelse (men ikke bev\xc3\xa6bning) som en fregat.\n_START_SECTION_\nForholdsordren\n_START_PARAGRAPH_\nSk\xc3\xb8nt korvetten skulle operere langt fra den forventede krigszone var det danske Forsvar bekymret for, at irakiske fly bev\xc3\xa6bnet med missiler kunne flyve langs den iranske kyst og angribe skibe langs hele Den Persiske Golf. Derfor blev skibet holdt i h\xc3\xb8jt beredskab og SOK indf\xc3\xb8rte treholds-vagtsskifte for at f\xc3\xb8lge situationen. Den demokratiske kontrol var meget stringent og korvetten m\xc3\xa5tte kun forf\xc3\xb8lge skibe (der blev formodet at bryde embargoen mod Irak) efter tilladelse fra SOK. Ville et skib mist\xc3\xa6nkt for at bryde FN\'s embargo ikke stoppe var brug af v\xc3\xa5benmagt kun tilladt i begr\xc3\xa6nset grad: F\xc3\xb8rst skulle der affyres tre varselsskud, dern\xc3\xa6st skud t\xc3\xa6ttere p\xc3\xa5 for at reducere skibes man\xc3\xb8vrerevner. Skibet skulle dog ikke direkte beskydes og bes\xc3\xa6tningen m\xc3\xa5tte ikke komme i fare. S\xc3\xa6rlige h\xc3\xa6ndelser skulle straks meldes til de politiske myndigheder i Forsvarsministeriet, mens mere rutinepr\xc3\xa6gede h\xc3\xa6ndelser kunne ordnes med et "ugentligt signal".\n_START_SECTION_\nSelve operationen\n_START_PARAGRAPH_\nKorvetten opererede i begyndelsen vest for Hormuzstr\xc3\xa6det. Senere blev korvetten flyttet t\xc3\xa6ttere p\xc3\xa5 Irak og Kuwait, hvilket ogs\xc3\xa5 bragte skibet t\xc3\xa6ttere p\xc3\xa5 den potentielle slagmark. Der var en del ansp\xc3\xa6ndte situationer n\xc3\xa5r det blev meddelt, at amerikanske fly p\xc3\xa5 s\xc3\xa5kaldte CAP-missioner (Combat Air Patrols) opfangede og afviste irakiske fly over Golfen. Eller for den sags skyld iranske fly, som ogs\xc3\xa5 blev betragtet som potentielt fjendtlige. Beredskabet om bord p\xc3\xa5 skibet blev opretholdt ved at afholde j\xc3\xa6vnlige \xc3\xb8velser, som p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de holdt bes\xc3\xa6tningen oppe p\xc3\xa5 m\xc3\xa6rkerne og hindrede dem i at henfalde til rutine-tjeneste. Da Golfkrigen br\xc3\xb8d ud den 17. januar 1991 blev skibet trukket l\xc3\xa6ngere v\xc3\xa6k fra kampzonen og skibet fik nu folkeretlig status som "ikke-krigsf\xc3\xb8rende", da Danmark ikke aktivt ville medvirke til krigen om at befri Kuwait.\n_START_SECTION_\nStatus\n_START_PARAGRAPH_\nDen 15. september 1991 vendte Olfert Fischer tilbage til Danmark efter afslutningen p\xc3\xa5 operation Faraway. Operationen havde varet 368 dage. Sk\xc3\xb8nt korvetten aldrig kom i kamp fik s\xc3\xb8v\xc3\xa6rnet v\xc3\xa6rdifulde erfaringer i gennemf\xc3\xb8relsen af internationale operationer. Blandt andet gennemf\xc3\xb8relsen af en maritim embargo mod en stat og gennemf\xc3\xb8relse af boardingoperationer. Bes\xc3\xa6tningen l\xc3\xa6rte at arbejde i h\xc3\xb8jt beredskab under fremmede himmelstr\xc3\xb8g i lange patruljeperioder. Dette skulle vise sig at v\xc3\xa6re nyttigt for de opgaver, som s\xc3\xb8v\xc3\xa6rnet kom til at udf\xc3\xb8re senere i halvfemserne, bl.a. overfor Jugoslavien. Rent politisk bet\xc3\xb8d Olfert Fischer meget, da den markerede et skift i dansk udenrigspolitik og for f\xc3\xb8rste gang en deltagelse i en maritim embargo mod en fremmed stat. Dette var det f\xc3\xb8rste konkrete eksempel p\xc3\xa5 den nye udenrigspolitik Danmark begyndte at f\xc3\xb8re efter den kolde krig, hvor brug af milit\xc3\xa6re styrker indgik som en naturlig del.\n_START_SECTION_\nKildehenvisninger\n_START_PARAGRAPH_\n1. Uffe Ellemann-Jensen og Sven E. Thiede: Olfert Fischer i Golfen. Langkj\xc3\xa6r 1991._NEWLINE_2. Robert Petersen: Demokratisk kontrol med det danske Forsvar. (Upubliceret 2007)._NEWLINE_3. http://forsvaret.dk/NR/exeres/AF661E3D-4571-4769-BF46-4D58375D0574.htm OLFERT FISCHER og S\xc3\xb8v\xc3\xa6rnets internationale operationer_NEWLINE_4. http://marinehistorie.dk/Danish/Historien/1989_2003/OLFI_i%20Golfen2.htm Korvetten OLFERT FISCHER i Golfen_NEWLINE_5. http://marinehistorie.dk/Danish/Historien/1989_2003/OLFI_korvetOerkenstorm.htm Korvetten OLFERT FISCHER i operation \xc3\x98rkenstorm'