b'\n_START_ARTICLE_\nBalkandafne\n_START_SECTION_\nKendetegn\n_START_PARAGRAPH_\nBalkandafne er en lille, stedsegr\xc3\xb8n busk med en t\xc3\xa6t og halvkugleformet v\xc3\xa6kst. Hovedgrenene er f\xc3\xb8rst krybende og opstigende, men senere n\xc3\xa6sten oprette. Barken er f\xc3\xb8rst lysegr\xc3\xb8n, men derefter bliver den r\xc3\xb8dbrun og knudret. Gamle grene er gr\xc3\xa5. Knopperne er spredt stillede og samlede mod enden af skuddet. De er sm\xc3\xa5 og butte, lysebrune og h\xc3\xa5rl\xc3\xb8se. Bladene er ovale og helrandede. Oversiden er m\xc3\xb8rkegr\xc3\xb8n og h\xc3\xa5rl\xc3\xb8s, mens undersiden er lyst gr\xc3\xa5gr\xc3\xb8n og ligeledes h\xc3\xa5rl\xc3\xb8s. Blomstringen foreg\xc3\xa5r i april-maj, hvor man finder blomsterne samlet i endestillede, kompakte stande med 5-15 blomster. De enkelte blomster er 4-tallige og uregelm\xc3\xa6ssige. Det er nemlig b\xc3\xa6gerbladene, som er hvide, mens kronbladene mangler. Frugterne er hvidgule stenfrugter._NEWLINE_Rodsystemet best\xc3\xa5r dels af rodsl\xc3\xa5ende grene, dels af grove, dybtg\xc3\xa5ende hovedr\xc3\xb8dder og dels af forholdsvis f\xc3\xa5 og tynde sider\xc3\xb8dder. Alle dele af planten \xe2\x80\x93 inklusive frugterne \xe2\x80\x93 er st\xc3\xa6rkt giftige._NEWLINE_Planten n\xc3\xa5r en h\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 ca. 0,50 m, men til geng\xc3\xa6ld en bredde p\xc3\xa5 mere end 1,5 m.\n_START_SECTION_\nHjemsted\n_START_PARAGRAPH_\nBalkandafne h\xc3\xb8rer oprindeligt hjemme i det syd\xc3\xb8stlige Europa: Slovenien, Serbien, Kroatien, Bosnien, Makedonien, Albanien, Bulgarien og Gr\xc3\xa6kenland. Alle steder foretr\xc3\xa6kker den voksesteder i skygge og med en kalkrig, veldr\xc3\xa6net og n\xc3\xa6ringsfattig jord. Den mellemste del af Balkanbjergene, som ligger i den nordlige del af Bulgarien, har et forholdsvis mildt klima, som skyldes opstigende, varm luft fra lavlandet mod syd. Her findes skove med r\xc3\xb8dgran og silkefyr som de dominerende arter. I disse skove vokser arten sammen med bl.a. akelejefr\xc3\xb8stjerne, almindelig rypelyng, alpevoldtimian, bjerganemone, bredbladet klokke, Centaurea napulifera (en art af knopurt), Dianthus petraeus (en art af nellike), enblomstret vintergr\xc3\xb8n, finbladet bj\xc3\xb8rnerod, fransk bl\xc3\xa5munke, gul ensian, hedemelb\xc3\xa6rris, kranslilje, kratfladb\xc3\xa6lg, krybende kalkkarse, melittis, moseb\xc3\xb8lle, Potentilla rupestris (en art af potentil), prikket ensian, rejnfanbladet r\xc3\xb8llike, Rhododendron myrtifolium (en art af rododendron), r\xc3\xb8d dv\xc3\xa6rgmispel, r\xc3\xb8d lungeurt, r\xc3\xb8d nellikerod, Scorzonera purpurea (en art af skorzoner), skinnende skabiose, skovstorken\xc3\xa6b, smalbladet klokke, snepude, stor tusindstr\xc3\xa5le, storbladet okse\xc3\xb8je, storblomstret fingerb\xc3\xb8l, storrodet storken\xc3\xa6b, svalerodensian, uldh\xc3\xa5ret klokke og \xc3\xa6gte edelweiss'