b"\n_START_ARTICLE_\nVicenza\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nVicenzas blev by i \xc3\xa5r 49 f.Kr. i det romerske imperium. Efter en periode pr\xc3\xa6get af krige og fattigdom blev byen frikommune i det 12. \xc3\xa5rhundrede og gik med i Lega Veronese, der besejrede den tysk-romerske kejser Frederik Barbarossa. I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r skiftede magten mellem de forskellige byer i omr\xc3\xa5det, men da Vicenza i 1405 kom med i Republikken Venedig, oplevede byen fred og velstand i over 400 \xc3\xa5r._NEWLINE_Beviser p\xc3\xa5 velstanden i det 16. \xc3\xa5rhundrede er en r\xc3\xa6kke imponerende villaer og andre bygninger til det rige borgerskab af f\xc3\xb8rst og fremmest arkitekten Andrea Palladio. Det drejer sig fx om basilikaen Palazzo della Ragione, Palazzo Chiericati og Villa Rotonda; Palladios v\xc3\xa6rker er optaget i UNESCOs Verdensarvsomr\xc3\xa5der. Et internationalt arkitekturcenter i byen indeholder en r\xc3\xa6kke modeller af Palladios v\xc3\xa6rker._NEWLINE_I 1866 forenedes de mange sm\xc3\xa5riger i det nye Italien. Under begge verdenskrige var byen udsat for \xc3\xb8del\xc3\xa6ggelser pga. kampe og bombardementer. Byen er hver gang blevet genopbygget, og byen har i dag en af Italiens st\xc3\xb8rste industriproduktioner.\n_START_SECTION_\nErhvervsliv\n_START_PARAGRAPH_\nVicenza har en \xc3\xa6ldgammel tradition for forarbejdning af guld og er det st\xc3\xb8rste guldcenter i Europa med mere end 1.200 firmaer i branchen og \xc3\xa5rlige messer.\n_START_SECTION_\nMyter\n_START_PARAGRAPH_\nByens indbyggere bliver ofte betegnet som 'katte-spisere'. Det tilskrives fattige tider, hvor katte skulle have v\xc3\xa6ret anvendt som erstatning for kaniner.\n_START_SECTION_\nDanske forbindelser\n_START_PARAGRAPH_\nDen danske maler Wilhelm Bendz d\xc3\xb8de i 1832 i Vicenza af en lungesygdom, han fik, da han rejste over Alperne til fods p\xc3\xa5 vej mod Rom. Han blev begravet i Vicenza; men det vides ikke, pr\xc3\xa6cist hvor hans grav er. H.C. Andersen har skrevet digtet Ved maleren Bendtz's grav i Vicenza (1834)."