b"\n_START_ARTICLE_\nDurand-linjen\n_START_PARAGRAPH_\nDurand-linjen er betegnelsen for den 2.640 kilometer lange gr\xc3\xa6nse mellem Afghanistan og Pakistan._NEWLINE_Efter at to krige mod afghanerne havde resulteret i en fastl\xc3\xa5st stilling, tvang briterne i 1893 emir Abdur Rahman Khan af Afghanistan til at indg\xc3\xa5 en traktat under trusler, om at afm\xc3\xa6rke gr\xc3\xa6nsen mellem Afghanistan og hvad som dengang var Britisk Indien (nu Pakistans Nordvestlige Gr\xc3\xa6nseprovins, Pakistans F\xc3\xb8deralt Administrerede Stammeomr\xc3\xa5der og Baluchistan-provinsen i Pakistan)._NEWLINE_Durand-linjen har navn efter Sir Mortimer Durand, udenrigsministeren i den britisk-indiske regering, og traktaten tilkendte ogs\xc3\xa5 Afghanistans amir (Abdur Rahman Khan) et \xc3\xa5rligt bel\xc3\xb8b fra Storbritannien foruden v\xc3\xa5benforsyninger. En af den afghanske regerings to repr\xc3\xa6sentanter var Ahmadi Sahibzada Abdul Latif af Khost._NEWLINE_Durand-linjen kaldes nogen gange nul-linjen. Bortset fra \xc3\xb8rkenafsnittet syd for 66 grader vest 15 minutter \xc3\xb8st l\xc3\xa6ngde, f\xc3\xb8lger 84% af linjen klare fysiske konturer (flod- og vandskel). Det n\xc3\xb8jagtige forl\xc3\xb8b af de resterende 16% er rette linjer afm\xc3\xa6rket i gr\xc3\xa6nse-rapporter fra 1894-95, s\xc3\xa5vel som i efterf\xc3\xb8lgende optegnelser som de detaljerede (1:50.000) sovjettiske kort fra 1980'erne.\n_START_SECTION_\nTerritoriale disputter\n_START_PARAGRAPH_\nAfghanistan's loya jirga erkl\xc3\xa6rede i 1949 Durand-linjen for ulovlig, fordi de ans\xc3\xa5 aftalen som manglende en part (latin:ex parte) \xe2\x80\x93 eftersom Britisk Indien oph\xc3\xb8rte med at eksistere i 1947, samtidigt med Pakistans uafh\xc3\xa6ngighed. Dette havde ingen s\xc3\xa6rlig effekt, eftersom der aldrig er taget skridt til at s\xc3\xa6tte magt bag s\xc3\xa5den en erkl\xc3\xa6ring, p\xc3\xa5 grund af de lange perioder med konstante krige med andre naboer i regionen. Og yderst vigtigt: Der er ingen tidsfrister n\xc3\xa6vnt i Durand Traktaten. Hvad mere er, s\xc3\xa5 opretholdes universelt af verdens domstole hvad der p\xc3\xa5 latin kaldes uti possidetis juris, dvs. bindende bilaterale aftaler med eller mellem kolonimagter 'g\xc3\xa5r i arv' til de uafh\xc3\xa6ngige arvtagerlande, s\xc3\xa5ledes som det er sket i det meste af Afrika. En unilateral erkl\xc3\xa6ring af en part har ingen effekt; gr\xc3\xa6nse\xc3\xa6ndringer skal g\xc3\xb8res bilateralt. Derfor er Durand-linjen fortsat i kraft i dag som den internationale gr\xc3\xa6nse mellem Afghanistan og Pakistan, og anerkendes som s\xc3\xa5dan af de fleste nationer. P\xc3\xa5 trods af gentagne internet-rygter om det modsatte, s\xc3\xa5 har USA's udenrigsministeriums og British Foreign Commonwealth Offices dokumenter og talsm\xc3\xa6nd bekr\xc3\xa6ftet at Durand-linjen, ligesom s\xc3\xa5 godt som alle andre internationale gr\xc3\xa6nser, ingen udl\xc3\xb8bsdato har, ligesom en s\xc3\xa5dan ikke omtales i Durand-linje dokumenterne. 1921-traktat udl\xc3\xb8bsdatoen refererer udelukkende til 1921-aftalerne._NEWLINE_Fordi Durand-linjen kunstigt adskiller det Pashtun'ske folk, vedbliver den med at v\xc3\xa6re en kilde til sp\xc3\xa6ndinger mellem Afghanistans og Pakistans regeringer. Ofte gentagede udtalelser mellem 2005 og 2007, fremsat af Pakistan's pr\xc3\xa6sident Pervez Musharraf, med krav om at bygge et hegn langs den afghansk-pakistanske gr\xc3\xa6nse er blevet m\xc3\xb8dt med modstand fra politiske partier i begge lande. Pashtunernes ledere p\xc3\xa5 begge sider af gr\xc3\xa6nsen anerkender ikke Durand-linjen._NEWLINE_Fra 2003 til nu har pakistanske milit\xc3\xa6re patruljer etableret baser to til tre kilometer inde p\xc3\xa5 den afghanske side af gr\xc3\xa6nsen p\xc3\xa5 den anden side af Pakistans Mohmand Agency  og et par hundrede meter inde i Afghanistan n\xc3\xa6r den gr\xc3\xa6nseoverskridende, men af pakistanske gr\xc3\xa6nsesoldater kontrollerede basar Angoor Adda (Angoor Ada) i Sydwaziristan ."