b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa5fjord\n_START_SECTION_\nNavnet\n_START_PARAGRAPH_\nNavneformen K\xc3\xa5fjord kommer sandsynligvis fra norr\xc3\xb8nt Kofafj\xc7\xabr\xc3\xb0r, dannet af kofi (= alkove; her i betydningen "trangt, indelukket landskab"). Det samiske navn G\xc3\xa1ivuotna best\xc3\xa5r af leddet G\xc3\xa1i- med uvis oprindelse og vuotna (= fjord). Kommunenavnet K\xc3\xa5fjord blev forandret til G\xc3\xa1ivuotna-K\xc3\xa5fjord i 1994, mens samisk og norsk navneform blev ligestillet fra 2005.\n_START_SECTION_\nBefolkning\n_START_PARAGRAPH_\nStore dele af befolkningen er af samisk og kvensk afstamning. Kommunen h\xc3\xb8rer til forvaltningsomr\xc3\xa5det for samisk sprog, og fra 1991 arrangeres den samiske festival Riddu Ri\xc4\x91\xc4\x91u \xc3\xa5rligt.  Fra gammelt af var det s\xc3\xb8samer, som holdt til i K\xc3\xa5fjord. I slutningen af 1700-tallet begyndte finske indvandrere (dvs. kvener) at bos\xc3\xa6tte sig her, og noget senere nordm\xc3\xa6nd. Flertallet af befolkningen er fortsat af kystsameoprindelse. _NEWLINE_Kommunen har tre bygder: Manndalen, Birtavarre og kommunecenteret Olderdalen.\n_START_SECTION_\nSp\xc3\xa5kenes kystfort fra anden verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nVed tyskernes tilbagetog under anden verdenskrig blev hele kommunen br\xc3\xa6ndt og befolkningen evakueret. Manndalen var den sydligste bebyggelse i Norge, der blev br\xc3\xa6ndt under tyskernes tilbagetr\xc3\xa6kning fra Finnmark og Nord-Troms i 1944 ved Den r\xc3\xb8de arm\xc3\xa9s fremrykning. Det tyske kystfort Sp\xc3\xa5kenes fra den anden verdenskrig i K\xc3\xa5fjord var et massivt anl\xc3\xa6g med 2-3.000 tyske soldater og kanoner med en r\xc3\xa6kkevidde p\xc3\xa5 23 km. En lejr blev bygget for tyske fanger og desert\xc3\xb8rer. Senere kom der russiske, polske og jugoslaviske krigsfanger til lejren, som lokalbefolkningen m\xc3\xa5tte passere for at komme til sin kirkeg\xc3\xa5rd. Et tysk sygehus modtog ogs\xc3\xa5 norske patienter til behandling.  _NEWLINE_Omkring 60 fuglearter er observeret her.\n_START_SECTION_\nGaven til Finlands 100-\xc3\xa5rsdag\n_START_PARAGRAPH_\nTil Finlands 100-\xc3\xa5rsdag foreslog formandskabet i K\xc3\xa5fjord kommune at sk\xc3\xa6nke nabolandet en bjergtop. Finlands h\xc3\xb8jeste punkt, Haltiatunturi, ligger lige ved den lidt h\xc3\xb8jere bjergtop Halti p\xc3\xa5 1.361 m.o.h., som imidlertid ligger p\xc3\xa5 den norske side af gr\xc3\xa6nsen.  Halti er p\xc3\xa5 ingen m\xc3\xa5de K\xc3\xa5fjords h\xc3\xb8jeste bjergtop, og kommunens ordf\xc3\xb8rer Svein Leiros havde befolkningen med sig i \xc3\xb8nsket om at give Finland denne gave. \xc3\x98nsket strandede imidlertid p\xc3\xa5 den norske grundlovs \xc2\xa7 1, som fastsl\xc3\xa5r, at kongeriget Norges gr\xc3\xa6nser er ukr\xc3\xa6nkelige, med en strafferamme p\xc3\xa5 indtil 21 \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel for den, som bevidst \xc3\xa6ndrer dem. Geolog Bj\xc3\xb8rn Geirr Harsson, der f\xc3\xb8rst kom op med forslaget, har understreget, at gr\xc3\xa6nsen kun skulle flyttes fyrre meter; men statsminister Erna Solberg afslog at foretage en gr\xc3\xa6nsejustering.'