b"\n_START_ARTICLE_\nNederlandske b\xc3\xb8nder p\xc3\xa5 Amager\n_START_PARAGRAPH_\nI det 16 \xc3\xa5rhundrede inviterede den danske konge Christian II 184 nederlandske b\xc3\xb8nder til Amager, syd\xc3\xb8st for K\xc3\xb8benhavn. Disse indvandrere har i flere \xc3\xa5rhundreder fastholdt deres traditioner.\n_START_SECTION_\nBaggrunden\n_START_PARAGRAPH_\nMellem 1513 og 1523 var Christian II konge af Danmark. Hans h\xc3\xb8jre h\xc3\xa5nd og r\xc3\xa5dgiver var af nederlandsk oprindelse, Sigbrit Willoms, og hendes datter Dyveke blev ogs\xc3\xa5 hans elskerinde. Det er sandsynligt, at dette har spillet en rolle i interessen hos Christian II for Nederlandene._NEWLINE_I 1516 var der allerede forhandlinger i gang om at f\xc3\xa5 nogle b\xc3\xb8nder fra\xc2\xa0Nederlandene\xc2\xa0til Danmark. Mellem juni og september 1521 bes\xc3\xb8gte Christian II Nederlandene, hvor han blev modtaget med stor h\xc3\xa6der. Han bes\xc3\xb8gte de rige byer og havde kontakt med blandt andre Albrecht D\xc3\xbcrer og Erasmus. Det er uklart, om der er en direkte sammenh\xc3\xa6ng mellem hans bes\xc3\xb8g i Nederlandene og ankomsten af de nederlandske kolonister til Danmark i samme \xc3\xa5r. Politiske grunde kunne have spillet en rolle - Christian II ville have indrettet det danske samfund efter en nederlandsk model._NEWLINE_I 1523 var kongen dog afsat. Han opholdt sig da n\xc3\xa6sten 10 \xc3\xa5r i eksil i Lier.\n_START_SECTION_\nVirksomhed\n_START_PARAGRAPH_\nAllerede i 1516 kom der en lille gruppe af nederlandske b\xc3\xb8nder til Danmark. I 1521 inviterede Christian II 24 bondefamilier - i alt 184 personer fra Waterland - for at bos\xc3\xa6tte sig p\xc3\xa5 \xc3\xb8en Amager. Til geng\xc3\xa6ld for givet jord skulle indvandrerne levere gr\xc3\xb8ntsager til hoffet i K\xc3\xb8benhavn. Efter kongens mening var danske landbrugere 'ikke dygtige nok til at dyrke gr\xc3\xb8ntsager'. De nederlandske indvandrere fik ejendomsretten over hele \xc3\xb8en Amager med undtagelse af landsbyen Drag\xc3\xb8r. Den oprindelige danske befolkning p\xc3\xa5 Amager blev flyttet. Indvandrerne blev fritaget for dansk skat og fik privilegier s\xc3\xa5som deres eget\xc2\xa0juridiske system og ret til jagt og fangst af n\xc3\xa6sten alle slags fugle og fisk.\n_START_SECTION_\nAssimilation\n_START_PARAGRAPH_\nDa Christian II i 1523 blev afsat, kr\xc3\xa6vede de nye herskere i f\xc3\xb8rste omgang, at alle nederl\xc3\xa6ndere skulle forlade Danmark, men til sidst blev det besluttet, at det omr\xc3\xa5de, de ejede, blev reduceret til kun den sydlige del af Amager - kaldet Store Magleby. Denne tilstand fortsatte med at eksistere under senere konger._NEWLINE_Snart fik de nederlandske landm\xc3\xa6nd megen velstand og indflydelse, som resulterede i rivalisering med danskere. I 1574 blev det besluttet, at de nederlandske landm\xc3\xa6nd igen m\xc3\xa5tte bos\xc3\xa6tte sig udenfor det sydlige Amager, men at afgiftsfritagelsen blev afskaffet. Omkring \xc3\xa5r 1600 blev der af indvandrerne bygget en havn i Drag\xc3\xb8r. I 1817 d\xc3\xb8de deres sidste foged\xc2\xa0Dirch Corneliussen. Derefter blev indvandrernes eget juridiske system afskaffet i 1823, og med den oph\xc3\xb8rte deres retlige undtagelsesposition.\n_START_SECTION_\nSprog og traditioner\n_START_PARAGRAPH_\nIs\xc3\xa6r i de f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r fandt indvandrerne kun deres \xc3\xa6gtef\xc3\xa6ller blandt deres egne. I l\xc3\xb8bet af \xc3\xa5rene udviklede der blandt dem deres egen dialekt, kaldet Amagerhollandsk. F\xc3\xb8rst fra 1811 blev det p\xc3\xa5lagt, at gudstjenester og skoletimer\xc2\xa0skulle foreg\xc3\xa5 p\xc3\xa5 dansk i stedet for p\xc3\xa5 amagerhollandsk. Selv derefter blev der i lang tid talt en\xc2\xa0dialekt som var en blanding af nederlandsk, plattysk og dansk._NEWLINE_P\xc3\xa5 en mindeplade p\xc3\xa5 kirken i Store Magleby\xc2\xa0kan der l\xc3\xa6ses en tekst i denne dialekt._NEWLINE_Deres retssystem blev ud\xc3\xb8vet af en foged, der var valgt af deres midte. Indvandrerne havde deres egen traditionelle kl\xc3\xa6dedragt, som kan ses i malerier af Julius Exner.\n_START_SECTION_\nRester\n_START_PARAGRAPH_\nDer er ingen bygninger tilbage fra det tidspunkt, hvor de f\xc3\xb8rste indvandrere bosatte sig. \xc3\x85rsagen til dette er en r\xc3\xa6kke brande mellem 1658 og 1821, som var resultatet af Svenskekrigene. I 1922 kom dronning Wilhelmina af Nederlandene p\xc3\xa5 et statsbes\xc3\xb8g i Danmark, hvor hun ogs\xc3\xa5 bes\xc3\xb8gte Store Magleby._NEWLINE_Anno 2015 er der stadig en vis rivalisering og kulturelle forskelle mellem Store Magleby og nabobyen Drag\xc3\xb8r. I 1971 var der stadig en fjerdedel af beboerne p\xc3\xa5 Amager der var af nederlandsk oprindelse._NEWLINE_Maleren Julius Exner har lavet flere malerier fra Amager i 1800-tallet hvor han boede hos en familie af nederlandsk oprindelse.\n_START_SECTION_\nOprindelse\n_START_PARAGRAPH_\nBlandt nogle eksperter hersker der tvivl, om indvandrerne var af nederlandsk eller flamsk oprindelse. Regionen Waterland ville v\xc3\xa6re alt for sumpet til at dyrke gr\xc3\xb8ntsager, og forv\xc3\xa6rrede betingelser for landbruget kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re grunden til udvandringen. If\xc3\xb8lge en etymolog stammer mange af efternavnene fra den n\xc3\xa6rliggende Vestfriesland.\n_START_SECTION_\nSenere nederlandske indvandring til Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nDanmark er i starten af det \xc3\xa9nogtyvende \xc3\xa5rhundrede den n\xc3\xa6stmest popul\xc3\xa6re destination for udvandrende landm\xc3\xa6nd fra Nederlandene. Ogs\xc3\xa5 de nuv\xc3\xa6rende nederlandske indvandrere er mere succesfulde end de danske landm\xc3\xa6nd. Det ser ud til, at if\xc3\xb8lge forskning arbejder de nederlandske b\xc3\xb8nder h\xc3\xa5rdere end danskere og anvender mere moderne landbrugsmetoder._NEWLINE_I 2010 tog\xc2\xa0Skive kommune kontakt til en konsulentvirksomhed for at lokke nederlandske indvandrere til \xc3\xb8en Fur. M\xc3\xa5let var at f\xc3\xa5 100 nederl\xc3\xa6ndere ville bos\xc3\xa6tte sig p\xc3\xa5 Fur. To \xc3\xa5r senere var kun fire flyttet til \xc3\xb8en."