b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb8ster Lerche\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8ster Lerche (14. marts 1658 i K\xc3\xb8benhavn \xe2\x80\x93 29. marts 1729 p\xc3\xa5 \xc3\x85rsmarke, Hunseby Sogn) var en dansk adelsdame og godsejer._NEWLINE_S\xc3\xb8ster Lerche var datter af stiftamtmand Cornelius Pedersen Lerche (1615-81) og Anne Kirstine Friis (d\xc3\xb8d 1659). Faderen blev adlet 1660 og var en succesfuld embedsmand i den tidlige enev\xc3\xa6lde. Han begyndte desuden at opbygget en anselig godsm\xc3\xa6ngde p\xc3\xa5 Lolland._NEWLINE_S\xc3\xb8ster Lerche \xc3\xa6gtede i en alder af 19 \xc3\xa5r Eggert Christopher Knuth, en mecklenburgsk adelsmand, der var kommet til landet, efter at hans yngre broder Adam Levin Knuth var tr\xc3\xa5dt i tjeneste hos den senere kong Christian 5. Parret var velanset ved hoffet, og Knuth avancerede hastigt i rang. 1681 k\xc3\xb8bte han godserne \xc3\x85rsmarke og Bandholmg\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 Lolland efter svigerfaderen. Senere udvidede han besiddelserne med bl.a. hovedg\xc3\xa5rden Binnitze og den senere Maribo Ladegaard samt flere kirker og tilh\xc3\xb8rende landgildegods. Da \xc3\xa6gtemanden d\xc3\xb8de i 1697 var S\xc3\xb8ster Lerche 39 \xc3\xa5r, og hun overtog da styrelsen af de lollandske godser og opdragelse og anbringelse af de otte levende af i alt ti b\xc3\xb8rn, syv d\xc3\xb8tre og tre s\xc3\xb8nner, der var f\xc3\xb8dt mellem 1678 og 1691:_NEWLINE_Anna Christine (1678), Charlotte Amalie (1679), Christian Frederik (1681), Elisabeth Sophie (1682), Cornelia (1684), Elisabeth Sophie (1685), Adam Christopher (1687), Jakobine Ernestine (1689), Jakob Levin (1690) og Eleonore Margrethe (1691)._NEWLINE_Lerche huskes i eftertiden som en effektiv administrator af godserne, og hun blev medejer og i 1701 eneejer af Havl\xc3\xb8kkeg\xc3\xa5rd, et mindre gods i nabolaget. Derudover erhvervede hun pakhuse i ladepladsen Bandholm og tiende fra Hillested Sogn. I ans\xc3\xb8gninger til kongen og i retssager forsvarede hun effektivt sine f\xc3\xa6steres interesser samtidig med, at hun h\xc3\xa5ndh\xc3\xa6vede sine rettigheder over for b\xc3\xb8nder og ridefoged._NEWLINE_\xc3\x85ret efter \xc3\xa6gtef\xc3\xa6llens d\xc3\xb8d f\xc3\xb8rte hun hans plan om oprettelse af en skole ud i livet, og da skolegangen efterh\xc3\xa5nden blev ustabil, forbedrede hun i en ny fundats fra 1723 det \xc3\xb8konomiske grundlag for undervisningen. 1715 etableretede hun et hospital i Hunseby for otte fattige, og hun sk\xc3\xa6nkede alters\xc3\xb8lv til Hunseby Kirke._NEWLINE_Ligeledes var hun dygtig til at pleje sine b\xc3\xb8rns interesser, bl.a. i en indviklet arvesag efter deres farbroder. Hun fik d\xc3\xb8trene gift ind i rigets f\xc3\xb8rende familier, mens de to levende s\xc3\xb8nner fik tidens bedste uddannelser f\xc3\xb8rst p\xc3\xa5 Sor\xc3\xb8 Ridderlige Akademi, dern\xc3\xa6st ved studier i Holland og England._NEWLINE_Kronen p\xc3\xa5 hendes v\xc3\xa6rk var oprettelsen i 1714 af grevskabet Knuthenborg til den da eneste levende s\xc3\xb8n Adam Christopher Knuth. Hun opholdt sig fortrinsvis p\xc3\xa5 \xc3\x85rsmarke, nu kaldet Knuthenborg, og i hovedstaden. Hun var en fortjenstfuld og m\xc3\xa5lrettet adelsdame, og erindringen om "denne Dames Fornuft i sin Husholdning, Gavmildhed mod de tr\xc3\xa6ngende og Gudsfrygt" forblev levende i resten af 1700-tallet.'