b'\n_START_ARTICLE_\nSproglig udvikling\n_START_PARAGRAPH_\nSproglig udvikling er processen, hvor mennesker tilegner sig evnen til at opfatte, forst\xc3\xa5 og bruge ord til at forst\xc3\xa5 og kommunikere. Sproglig udvikling hos sm\xc3\xa5b\xc3\xb8rn har antagelig b\xc3\xa5de en biologisk og en kulturel del. Noam Chomsky talte om et medf\xc3\xb8dt language acquisition device, alts\xc3\xa5 en sprogtilegnelsesenhed. Dette synspunkt kaldes nativisme, modsat empirisme.\n_START_SECTION_\nAlmindelig udvikling\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa5r voksne i de fleste kulturer taler til sm\xc3\xa5b\xc3\xb8rn, taler de p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5de der af forskere kaldes Motherese, dvs. modersk. Denne type tale karakteriseres af h\xc3\xb8j pitch, overdreven intonation og lav hastighed. Samtidig er der god evidens for at sp\xc3\xa6db\xc3\xb8rn foretr\xc3\xa6kker at lytte til denne type tale._NEWLINE_Fordi de er pr\xc3\xa6verbale er b\xc3\xb8rn hverken pr\xc3\xa6kommunikative eller pr\xc3\xa6linguistiske. Allerede omkring seks m\xc3\xa5neder gamle ser b\xc3\xb8rn ud til at forst\xc3\xa5 at der er forskel p\xc3\xa5 ord, f.eks. kan de reagere p\xc3\xa5 deres eget navn. De kan ogs\xc3\xa5 skelne imellem forskellige fonemer (sproglyde). Fra starten af kan de skelne imellem mange fonemer, men med tiden mister de evnen til at lave de skel, der ikke spiller en rolle i deres eget sprog, og som m\xc3\xa5ske kan virke forstyrrende p\xc3\xa5 deres modersm\xc3\xa5l._NEWLINE_Sp\xc3\xa6dbarnets egen verbale kommunikation starter med pludren og efterf\xc3\xb8lges af et-ordsstadiet omkring 12 m\xc3\xa5neder. Herefter kommer to-ords- eller det telegrafiske stadium. Dette stadium pr\xc3\xa6ges af en vis orden i r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lgen af ordene. N\xc3\xa5r der kun bruges to ord i hver s\xc3\xa6tning, skyldes det m\xc3\xa5ske, at b\xc3\xb8rn er langsomme til at l\xc3\xa6re funktionsord, og ikke har den n\xc3\xb8dvendige hukommelseskapacitet, der skal til for at konstruere komplicerede s\xc3\xa6tninger. Senere, n\xc3\xa5r barnet har udvidet sit sprog og er begyndt at l\xc3\xa6re reglerne, overgeneraliserer det ofte. Irregul\xc3\xa6re verber bliver udtalt med regul\xc3\xa6re endelser, f.eks.\xc2\xa0\xc2\xbbJeg findede\xc2\xab\xc2\xa0i stedet for\xc2\xa0\xc2\xbbJeg fandt\xc2\xab\n_START_SECTION_\nUdvikling hos b\xc3\xb8rn med s\xc3\xa6rlige vanskeligheder og konklusionerne heraf\n_START_PARAGRAPH_\nI 1920 fandt man to b\xc3\xb8rn, der var blevet opdraget af ulve, Kamala og Amala. Den 1 1/2 \xc3\xa5r gamle Amala d\xc3\xb8de efter 1 \xc3\xa5r. Men den 8-\xc3\xa5rige Kamala l\xc3\xa6rte med tiden nogle f\xc3\xa5 ord og levede til han var 18 \xc3\xa5r. Udover disse vilde b\xc3\xb8rn kender man til tilf\xc3\xa6lde af isolerede og groft fors\xc3\xb8mte b\xc3\xb8rn._NEWLINE_Pigen Isabelle blev fundet som seks-\xc3\xa5rig hos sin mor, der var ligeglad med hende. Hendes kognitive udvikling var ikke n\xc3\xa5et en 2-\xc3\xa5rigs niveau, og hun talte ikke noget sprog. Allerede et \xc3\xa5r efter havde hun l\xc3\xa6rt at tale normalt, havde en normal intelligens og gik i skole. Pigen Genie levede bundet til en stol indtil hun var 14 \xc3\xa5r, fik t\xc3\xa6sk og blev aldrig talt til, undtagen n\xc3\xa5r hendes far fortalte hende, at hun ikke var mere v\xc3\xa6rd end en hund. Genie har aldrig l\xc3\xa6rt at bruge funktionsord._NEWLINE_Disse sager tyder p\xc3\xa5, at der findes en kritisk periode for sprogindl\xc3\xa6ring. Genie havde n\xc3\xa5et puberteten, hvorfor hendes hjerne ikke l\xc3\xa6ngere var i stand til at l\xc3\xa6re vigtige aspekter af sproget._NEWLINE_Omvendt kan man n\xc3\xa6rmest ikke forhindre b\xc3\xb8rn i at l\xc3\xa6re sprog i den kritiske periode. Tidligere har nogle for\xc3\xa6ldre til d\xc3\xb8ve sp\xc3\xa6db\xc3\xb8rn (i USA) forhindret deres b\xc3\xb8rn i at l\xc3\xa6re tegnsprog, fordi for\xc3\xa6ldrene \xc3\xb8nskede, at b\xc3\xb8rnene senere skulle koncentrere sig om mundafl\xc3\xa6sning. Men b\xc3\xb8rnenes sproglige udvikling vil alligevel f\xc3\xb8lge den normale med 1- og 2-ordsstadierne. Omkring 1 \xc3\xa5r begynder de d\xc3\xb8ve b\xc3\xb8rn at opfinde deres egne tegn! Alts\xc3\xa5 deres eget tegnsprog. Omkring 2-2 1/2 \xc3\xa5r gamle begynder de at bruge 2- og 3-ords "s\xc3\xa6tninger".'