b"\n_START_ARTICLE_\nAugust Sandgren\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa6retid\n_START_PARAGRAPH_\nSandgren var i bogbinderl\xc3\xa6re 1907-1911 hos bogbinder P.E. Haarsl\xc3\xb8v i Hobro; 1912-19 var han p\xc3\xa5 valsen i Europa, hvor han arbejdede i Holland, Tyskland, Schweiz og Frankrig. Da han ville videre til Italien udbr\xc3\xb8d f\xc3\xb8rste verdenskrig, og strandede personer blev sat p\xc3\xa5 et tog mod Danmark. Sandgren stod imidlertid af i Berlin, hvor han i 1916 fik f\xc3\xb8lgeskab af sin yngre bror Oscar Sandgren (1897-1982), der nu ogs\xc3\xa5 var udl\xc3\xa6rt bogbinder._NEWLINE_I Berlin interesserede Sandgren sig for typografi og kalligrafi og tog kurser deri. Han gik en tid p\xc3\xa5 Berlin Buchbinder Fachschule og arbejdede p\xc3\xa5 forskellige v\xc3\xa6rksteder. Under opholdet i Berlin begyndte han at fotografere de arbejder, han udf\xc3\xb8rte, en praksis han videref\xc3\xb8rte efter hjemkomsten til K\xc3\xb8benhavn i samarbejde med xylografen Frederik Hendriksen. P\xc3\xa5 bagsiden af fotografierne skrev han oplysninger om titel, skindfarve og format. P\xc3\xa5 biblioteker og museer i Berlin stiftede han bekendtskab med arbejder af den engelske bogbinder Cobden-Sanderson (1840-1922) fra Arts and Crafts-bev\xc3\xa6gelsen, som han lod sig inspirere af. I Berlin opn\xc3\xa5ede Sandgren en anerkendt position som forgylder og fik undervisning af den dygtige bogbinder Paul Kersten._NEWLINE_Inden Sandgren 1919 vendte tilbage til K\xc3\xb8benhavn, var han i Berlin blevet gift med Charlotte Marie Petermann (1900-1975), og i 1920 etablerede han sig med eget v\xc3\xa6rksted, hvor broderen Oscar blev ansat._NEWLINE_August Sandgren etablerede sig i 1920 p\xc3\xa5 Pile All\xc3\xa9 41 p\xc3\xa5 Frederiksberg, hvor broderen Oscar blev ansat. Blandt hans vigtige kunder var kunstneren Axel Salto, antikvarboghandler Gustav Strand samt ingeni\xc3\xb8r Oscar og fru Lia Ekman.\n_START_SECTION_\nArbejde for biblioteker\n_START_PARAGRAPH_\nSandgren s\xc3\xb8gte og fik forbindelse med forskellige biblioteker, og i 14 \xc3\xa5r indbandt han ca. 25.000 b\xc3\xb8ger for Frederiksberg Bibliotek. Han samarbejdede ogs\xc3\xa5 fra 1924 med Det Kongelige Bibliotek, hvor nogle af byens bogbindere fik opgaver p\xc3\xa5 skift \xe2\x88\x92 bl.a. Anker Kyster, Jakob Baden (1861-1940), Oscar Jacobsen (1878-1962) og Jacob Ludvig Flyge (1849-1913). De opgaver standsede, da DKB fik eget bogbinderi med egne bogbindere, hvorved de selvst\xc3\xa6ndige bogbindere fik det sv\xc3\xa6rere.\n_START_SECTION_\nKarakteristik og betydning\n_START_PARAGRAPH_\nAugust Sandgren havde en klar id\xc3\xa9 med sit kunsth\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk: Bogbindene skal v\xc3\xa6re smukke og elegante, i smukke og eksklusive materialer og samtidig v\xc3\xa6re fine brugsgenstande \xe2\x80\x93 dvs. de skal v\xc3\xa6re nemme at genkende og finde p\xc3\xa5 reolen, have tydelige rygtitler, ligge godt i h\xc3\xa6nderne, have et godt oplukke og v\xc3\xa6re slidst\xc3\xa6rke. Han var s\xc3\xa5ledes en foregangsmand for funktionalismen i dansk design, og vendte sig mod den tidligere generation af bogbinderne, der havde arbejdet i sk\xc3\xb8nvirkens mere overl\xc3\xa6ssede stil \xe2\x80\x93 bedst repr\xc3\xa6senteret ved Anker Kyster, der fik bl.a. Thorvald Bindesb\xc3\xb8ll til at designe nogle af sine bind. Sandgren gik helt bort fra sk\xc3\xb8nvirkens overl\xc3\xa6ssede stil og skar dekorationen af sine bind ned til et minimum og opn\xc3\xa5ede en hidtil ukendt elegance i dansk bogbind._NEWLINE_August Sandgrens kunsth\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk er meget karakteristisk. Hans bind fremst\xc3\xa5r altid som en velformet helhed, hvor alle bindets elementer \xe2\x80\x93 ryg, bindsider, rygtitel osv. \xe2\x80\x93 er i fuldst\xc3\xa6ndig balance. Ryggene er gerne flade frem for rundede, kapit\xc3\xa6ler og kanter er fladstr\xc3\xb8gne og formeringen er smal. Kapit\xc3\xa6lb\xc3\xa5ndene er h\xc3\xa5ndgjorte, oftest i r\xc3\xb8dt og gr\xc3\xb8nt._NEWLINE_De bedste af bindene har et helt enkelt og tidl\xc3\xb8st design. P\xc3\xa5 hans ber\xc3\xb8mte helbind af skind, som han fremstillede ca. 100 af, er dekorationen gerne begr\xc3\xa6nset til en guldramme yderst p\xc3\xa5 bindsiderne \xe2\x80\x93 f.eks. en guldstreg, et m\xc3\xb8nster eller et geometrisk design \xe2\x80\x93 og bindsidernes store midterfelt er fri for dekoration. Her bliver det fremherskende i stedet skindets kvalitet, hvor Sandgren udvalgte det allerbedste i ged eller maroquin med en smuk, naturlig struktur, og bindenes farve, som er afd\xc3\xa6mpede og i de m\xc3\xb8rkere nuancer, fx brunt eller r\xc3\xb8dt. Forsatspapirene er ogs\xc3\xa5 afd\xc3\xa6mpede, gerne cremehvide. Princippet er ikke ulig de danske m\xc3\xb8beldesignerne, som fremh\xc3\xa6ver tr\xc3\xa6ets naturlige farver, strukturer og b\xc3\xb8jelighed i deres m\xc3\xb8bler._NEWLINE_August Sandgrens halvbind kan v\xc3\xa6re meget fyldigt dekorerede p\xc3\xa5 ryggen, men med f\xc3\xa5 stempler, der varieres, s\xc3\xa5 han opn\xc3\xa5r et enkelt og roligt udtryk. Sandgren fremstillede selv meget dekorativt sidepapir af klistermarmor, som er holdt i m\xc3\xb8rkere farver \xe2\x80\x93 brunt, sort, m\xc3\xb8rkegr\xc3\xb8nt og bl\xc3\xa5t, og det smukkeste har lodrette, t\xc3\xa6tte striber. Han gjorde papirbindet eksklusivt, og som den f\xc3\xb8rste gav han hj\xc3\xb8rner og kapit\xc3\xa6ler pergament, s\xc3\xa5 bindene er slidst\xc3\xa6rke p\xc3\xa5 de udsatte steder. Han anvendte enten sit eget marmorerede papir eller smukt h\xc3\xa5ndgjort italiensk papir. Bindene fik en guldstreg yderst p\xc3\xa5 bindsiderne, og blev p\xc3\xa5 den m\xc3\xa5de dekoreret som hans helbind._NEWLINE_August Sandgren genindf\xc3\xb8rte pergamentbindet i dansk bogbind og udf\xc3\xb8rte solide men dekorative bind med karakteristiske hvide rygge, gerne med et rygtitelfelt i brunt skind. Han udnyttede sit talent for kalligrafi, n\xc3\xa5r han p\xc3\xa5 helbind af pergament skrev titlen direkte p\xc3\xa5 ryggen og p\xc3\xa5 bindsiderne._NEWLINE_Rygtitlen har hos Sandgren en v\xc3\xa6sentlig betydning, fordi det funktionelle og dekorative falder sammen. Han var en mester i typografi og spatiering, og han brugte helst samme typer som bogen er sat med. Han undgik helst forkortelser og orddelinger, og man ser n\xc3\xa6sten aldrig vertikale rygtitler._NEWLINE_August Sandgren var en dygtig h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rker, der selv udf\xc3\xb8rte alle bogbindets arbejdsprocesser. Han sk\xc3\xa6rfede selv l\xc3\xa6deret, s\xc3\xa5 det opn\xc3\xa5ede den rette tykkelse, rygforh\xc3\xb8jninger var kun med \xc3\xa6gte bind, og hans forgylderarbejde er sj\xc3\xa6ldent overg\xc3\xa5et._NEWLINE_Udover bogbind fremstillede August Sandgren ogs\xc3\xa5 \xc3\xa6sker og kassetter, og han fik en stor bestilling p\xc3\xa5 arkiv\xc3\xa6sker til K\xc3\xb8benhavns Politig\xc3\xa5rd, som han lavede tusindvis af i sit lille v\xc3\xa6rksted._NEWLINE_Sandgren var en del af tidens kunstnermilj\xc3\xb8 og samarbejdede med kunstneren Jais Nielsen, der malede i akvarel p\xc3\xa5 de mest eksklusive af Sandgrens pergamentbind. I samarbejde med Axel Salto fremstillede han meget smukt papir til bindsiderne i geometriske m\xc3\xb8nstre og i m\xc3\xb8rke nuancer, som de kaldte Salsan-papir._NEWLINE_August Sandgren stiftede i f\xc3\xa6llesskab med antikvarboghandler Gustav Strand, bibliotekar Frits Johansen og forfatter og forl\xc3\xa6gger Cai M. Woel den lille forening 'Hjulet', som bl.a. hyldede Johannes V. Jensen. Foreningen udgav fire sm\xc3\xa5 skrifter som privattryk i et begr\xc3\xa6nset oplag, nr. 2 med en illustration af Jais Nielsen. De f\xc3\xb8rste af skrifterne blev trykt af Sandgren selv p\xc3\xa5 en lille presse i v\xc3\xa6rkstedet i Pile All\xc3\xa9. Han trykte og udgav ogs\xc3\xa5 Alfred Kies digtsamling Floden i 1921._NEWLINE_Sandgren var aktiv i Forening for Boghaandv\xc3\xa6rk og arbejdede is\xc3\xa6r for at h\xc3\xa6ve kvaliteten p\xc3\xa5 forlagenes bogudgivelser. Han designede og tilrettelagde Maxim Gorkijs Min Barndom (Henning Koppels Forlag, 1933) og lagde v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 layout, typografi og papirkvalitet. Han var medlem af Foreningen for Kunsthaandv\xc3\xa6rk, hvor han udstillede sine bind i Kunstindustrimuseet. Med Kay Bojesen og andre var han i 1931 medstifter af Den Permanente Udstilling for Dansk Kunsthaandv\xc3\xa6rk og Kunstindustri (Den Permanente), og var her med til at bane vejen for dansk designs guldalder med sine h\xc3\xb8je krav til kunsth\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rket og design._NEWLINE_Sandgren-klubben blev stiftet i 1940 af Henrik Park, Niels Refsgaard, Bent Andr\xc3\xa9e, Jens Juul-Lassen og en r\xc3\xa6kke andre af landets bedste bogbindere og h\xc3\xa5ndforgyldere. Klubben havde som form\xc3\xa5l, udover at hylde Sandgrens kunsth\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk, at v\xc3\xa6re en faglig forening, hvor man diskuterede bogbind, design, fagets udvikling, og hvor man gensidigt inspirerede hinanden. Meningsudvekslingerne i Sandgren-klubben er en v\xc3\xa6sentlig grund til det h\xc3\xb8je niveau i dansk bogbind og design langt op i det 20. \xc3\xa5rhundrede. Klubben udgav en fin bog om August Sandgren i 1949._NEWLINE_Sandgrens bogbind bliver i dag diskuteret og beundret i Dansk Forening for Bogbind, Forening for Boghaandv\xc3\xa6rk og Dansk Bibliofil-Klub, og man kan se smukke eksempler p\xc3\xa5 hans bind p\xc3\xa5 Det Kongelige Bibliotek og p\xc3\xa5 Designmuseum Danmark._NEWLINE_Is\xc3\xa6r bogbinderne Axel Knudsen og Henrik Park videref\xc3\xb8rte Sandgrens forening af det enkle og tidl\xc3\xb8se design og dygtige h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk._NEWLINE_August Sandgrens eksklusive bogbind er i dag blandt de mest eftertragtede hos bogsamlere og bibliofiler pga. deres sk\xc3\xb8nhed, h\xc3\xb8je tekniske kvalitet og stilrene design."