b'\n_START_ARTICLE_\nHorsens\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nNavnet staves i Kong Valdemars Jordebog Horsn\xc3\xa6s, og lignende stavem\xc3\xa5der (Horsnes, Horssn\xc3\xa6s osv.) findes i mange gamle dokumenter; det udledes almindelig af / "hors\xe2\x80\x9c (hest) og "n\xc3\xa6s\xe2\x80\x9c, hvad der ogs\xc3\xa5 stemmer overens med byens v\xc3\xa5ben, og navnet er da ligesom Assens-Asn\xc3\xa6s g\xc3\xa5et over til den nuv\xc3\xa6rende form.\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nHorsens er en meget gammel by, der sandsynligvis allerede i det 11. \xc3\xa5rhundrede har haft betydning, om man end f\xc3\xb8rst tr\xc3\xa6ffer dens navn i det 12. \xc3\xa5rhundrede, da den var m\xc3\xb8ntsted under borgerkrigen 1147-57. Dens beliggenhed gjorde den tidlig til en vigtig handels- og skibsfartsby, om den end lige som de andre danske k\xc3\xb8bst\xc3\xa6der i middelalderen er bleven h\xc3\xa6mmet af Hansest\xc3\xa6derne. _NEWLINE_Under krigen mellem Erik Plovpenning og Abel blev den plyndret og br\xc3\xa6ndt i 1247. I 1261 kom et norsk gesandtskab til Horsens for at hente Ingeborg, Erik Plovpennings datter (som opholdt sig i et kloster i n\xc3\xa6rheden), da hun skulle giftes med Magnus Lagab\xc3\xb8ter. Under krigen med Norge blev byen br\xc3\xa6ndt 1285 af den norske fribytter Alf Erlingsen. Erik Menved opholdt sig i byen i 1292 og 1299 og udstedte flere breve herfra. Samme konge sluttede i Horsens den 9. august 1313 et forlig med hertug Erik 2. af S\xc3\xb8nderjylland og lod ved samme lejlighed nogle adelsm\xc3\xa6nd d\xc3\xb8mme som forr\xc3\xa6dere, fordi de havde \xc3\xa6gget b\xc3\xb8nderne til opr\xc3\xb8r; de opr\xc3\xb8rske b\xc3\xb8nder blev ligeledes straffet og tvunget til at opf\xc3\xb8re en borg i eller ved Horsens. At byen har lidt under interregnet og de p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende urolige tider, lige som under Den Sorte D\xc3\xb8d i det 14. \xc3\xa5rhundrede, er vel utvivlsomt. Erik af Pommern sluttede den 22. august 1432 i Horsens en v\xc3\xa5benstilstand p\xc3\xa5 5 \xc3\xa5r med de holstenske grever og Hansest\xc3\xa6derne. En rigsdag holdtes her i 1453._NEWLINE_Byen har tidligt haft sin egen stadsret, i alt fald fra det 13. \xc3\xa5rhundrede, vistnok taget af den slesvigske stadsret, hvad der fremg\xc3\xa5r af et brev fra 1317, hvori Horsens borgere sendte \xc3\x86beltoft en afskrift af "Vor Lov, som er stadf\xc3\xa6stet af de danske Konger". Hvorn\xc3\xa5r den fik k\xc3\xb8bstadsrettigheder, vides ikke. De \xc3\xa6ldste kendte privilegier er udstedt i 1442 af Christoffer af Bayern og ofte senere bekr\xc3\xa6ftet og udvidet, s\xc3\xa5ledes i 1452, 1485, 1503, 1531, 1540, 12. december 1560, 1597, 30. november 1648 og 23. januar 1672._NEWLINE_Byen havde i middelalderen to klostre. Franciskanerklosteret blev stiftet i 1261 af ridder Niels fra Barritskov, der sk\xc3\xa6nkede Gr\xc3\xa5br\xc3\xb8dreordenen sin store g\xc3\xa5rd i Horsens tillige med alle sine byggegrunde og pladser der imellem det vest derfor liggende str\xc3\xa6de (Badstuestr\xc3\xa6det) og byens \xc3\xb8stre grav. I de f\xc3\xb8lgende tider bet\xc3\xa6nktes klosteret ofte med gaver, s\xc3\xa5ledes i testamenter 1268, 1319, 1396, 1495, 1509 og 1514. I 1275 og senere, sidst 1529, holdt franciskanerne kapitel her; under Erik af Pommern, Christian I og kong Hans blev der holdt m\xc3\xb8der og retterting her. Ved 1497 hjems\xc3\xb8gtes klosteret af en st\xc3\xb8rre brand; 1504 antog munkene den strengere ordensregel, Observantsen. I reformationstiden fandt munkene en tid lang st\xc3\xb8tte hos adelsmanden Manderup Holck til Barritskov, en \xc3\xa6tling af klosterets stifter, men uvilje fra borgernes side n\xc3\xb8dte dem snart til at drage bort; 1530 fik borgerskabet af kongen l\xc3\xb8fte p\xc3\xa5 at erholde tilbage alle de g\xc3\xa5rde og jorder i byen, som var overf\xc3\xb8rt til klosteret, n\xc3\xa5r munkene drog bort; dette foregik i 1532, og klosterkirken blev da givet byen til sognekirke, mens klosterg\xc3\xa5rden bestemtes dels til skole og bolig for pr\xc3\xa6sten, dels til hospital. Klosteret har sikkert p\xc3\xa5 s\xc3\xa6dvanlig vis udgjort et firefl\xc3\xb8jet bygningskompleks, af hvilket kirken vistnok dannede den nordlige fl\xc3\xb8j. Desuden synes der til klosteret at have h\xc3\xb8rt et hus nede ved \xc3\xa5en, syd for klosteret. Fundamenter af det blev fundet i 1875 og senere. _NEWLINE_Det andet kloster mod \xc3\xb8st uden for byen, Sankt Hans Kloster eller Korsbr\xc3\xb8dreg\xc3\xa5rden, var af Johanniterordenen. Det n\xc3\xa6vnes f\xc3\xb8rste gang 1390, da der forekom en Bernhard som forstander for det, men sandsynligvis var det noget \xc3\xa6ldre. I tidens l\xc3\xb8b erhvervede det adskillige ejendomme i byen og p\xc3\xa5 landet; 1438 mageskiftede det s\xc3\xa5ledes to g\xc3\xa5rde i Elb\xc3\xa6k og Gangsted samt en bod i Horsens mod en mark ved Hansted Bro, der tilh\xc3\xb8rte \xc3\x98m Kloster; 1505 havde det andel i Elling mark; ogs\xc3\xa5 Priorslykke og Spedals\xc3\xb8 ved Horsens havde det r\xc3\xa5dighed over, lige som Horsens Sankt J\xc3\xb8rgensg\xc3\xa5rd vistnok har st\xc3\xa5et i afh\xc3\xa6ngighedsforhold til det; 1530 sk\xc3\xb8dede prior og konvent Lerager i N\xc3\xb8rvang Herred til Mogens G\xc3\xb8ye. Klosterkirken synes m\xc3\xa6rkelig nok tillige at have v\xc3\xa6ret sognekirke; thi 1480 fik prioren pavens tilladelse til, at de sognefolk, som indtil da havde s\xc3\xb8gt klosterkirken, fremtidig for at undg\xc3\xa5 s\xc3\xb8r\xc3\xb8veroverfald m\xc3\xa5tte s\xc3\xb8ge Sankt Jacobi Kapel i Horsens, der tilh\xc3\xb8rte klosteret. Ved reformationen blev klosteret inddraget under kronen og bortforlenet til adelige, s\xc3\xa5ledes 1537 til forhenv\xc3\xa6rende biskop Oluf Munck; 1668 blev det forlenet til Holger Rosenkrantz, der 29. januar 1575 fik det tilsk\xc3\xb8det af kongen "med Bygning, Kirke, Kirkegaard tillige med alt Gods", deriblandt omtrent 60 b\xc3\xb8nderg\xc3\xa5rde. Klosteret har sikkert v\xc3\xa6ret et firefl\xc3\xb8jet kompleks, af hvilket klosterkirken dannede den sydlige fl\xc3\xb8j, men heraf findes nu intet spor. Klosterkirken forsvandt sikkert l\xc3\xa6nge f\xc3\xb8r de \xc3\xb8vrige bygninger. P\xc3\xa5 klosterkirkeg\xc3\xa5rden er der fundet murede grave. Til klosteret h\xc3\xb8rte som til alle andre Johanniterklostere et sygehus, der l\xc3\xa5 p\xc3\xa5 kirkeg\xc3\xa5rden syd for kirken, n\xc3\xa6r ved stranden; 1562 blev det sk\xc3\xa6nket til Aarhus Hospital. _NEWLINE_Af milde stiftelser har byen haft to: et Hellig\xc3\xa5ndshus og en Sankt J\xc3\xb8rgensg\xc3\xa5rd. Hellig\xc3\xa5ndshuset h\xc3\xb8rte til r\xc3\xa6kken af de borgerlige hospitalsstiftelser; det var i alt fald til i 1509, m\xc3\xa5ske dog allerede 1468, idet det mulig er identisk med den "Helgensgaard i Horsens", der n\xc3\xa6vnes dette \xc3\xa5r. Med hospitalet var forbundet et kapel. Hellig\xc3\xa5ndshuset blev med alt tilliggende 1541 sk\xc3\xa6nket til Aarhus Hospital, hvortil lemmerne flyttedes, men 1560 blev det atter oprettet som hospital. Sankt J\xc3\xb8rgensg\xc3\xa5rden, for spedalske, l\xc3\xa5 uden for byen, uvist hvor; den n\xc3\xa6vnes f\xc3\xb8rste gang i 1492, da kong Hans tillod, at Thorsted Kirke fremdeles m\xc3\xa5tte tilh\xc3\xb8re den (stadf\xc3\xa6stet 1502 og 1524); ved Christian IIIs brev af 1542 er den sikkert blevet oph\xc3\xa6vet. _NEWLINE_Byen har mulig haft en kirke endnu foruden de to n\xc3\xa6vnte klosterkirker og Sankt Ibs Kirke. Thi ved brev af 1540 tillod Christian III borgerne i Horsens at "nedbryde den gamle Kirke, som kaldes Vor Frue Kirke, og benytte Kalk, Sten, Klokker og T\xc3\xb8mmer og anden Del til Hj\xc3\xa6lp til at opbygge deres Sognekirke med". Den her mente sognekirke er vist nok den tidligere gr\xc3\xa5br\xc3\xb8drekirke, der 1532 blev sognekirke. "Vor Frue Kirke" har man almindelig antaget var identisk med Sankt Ibs Kirke eller den nuv\xc3\xa6rende Vor Frelsers Kirke, idet denne oprindeligt skulle have v\xc3\xa6ret indviet til Vor Frue og efter reformationen have f\xc3\xa5et navnet Sankt Ibs; det er dog meget tvivlsomt, blandt andet fordi kirken allerede i 1480 kaldes capella sancti Jacobi og 1532 Sankt Ibs. Snarere kunne man t\xc3\xa6nke p\xc3\xa5 Sankt Hans Klosters kirke, da klosteret 1480 kaldtes "preceptoria beate Marie virginis" , men dette er ogs\xc3\xa5 tvivlsomt. Om en Vor Frue Kirke i Horsens vides for \xc3\xb8vrigt intet. _NEWLINE_At byen i middelalderen har haft flere gilder, m\xc3\xa5 antages; 1532 n\xc3\xa6vnes Vor Frue Kompagni; der m\xc3\xa5 vistnok ogs\xc3\xa5 have v\xc3\xa6ret et Sankt Gertruds Gilde (1627 n\xc3\xa6vnes "Sankt Gertruds Have") og m\xc3\xa5ske et papeg\xc3\xb8jegilde._NEWLINE_Byen har i middelalderen v\xc3\xa6ret omgivet af grave og volde; 1261 n\xc3\xa6vnes den \xc3\x98stre grav, der vistnok har g\xc3\xa5et midt over Kattesund noget \xc3\xb8st for Borgergade ned til \xc3\xa5en; ligeledes omtales Vestre grav, som gaden "Graven" mellem N\xc3\xb8rregade og S\xc3\xb8ndergade endnu minder om; mod nord har gr\xc3\xa6nsen vist nok v\xc3\xa6ret omtrent, hvor Kildegade nu g\xc3\xa5r; mod syd havde byen en naturlig grav i \xc3\xa5en. I et kongebrev fra 1581 tillades det byen at bruge og bebygge resterne af de gamle volde, som da l\xc3\xa5 \xc3\xb8de og ubrugte. Byen har haft 5 porte: S\xc3\xb8nderport ("Hospitalsport" ved byens \xc3\xa6ldste bro S\xc3\xb8nderbro, ogs\xc3\xa5 kaldet Sankt J\xc3\xb8rgens Bro, H\xc3\xb8jbro og Hospitalsbro), Fugholms Port, Smedegades Port, Kattesunds Port og Borgergades Port (f\xc3\xb8rst nedbrudt ved konsumtionens oph\xc3\xa6velse ved midten af det 19. \xc3\xa5rhundrede). Den n\xc3\xa6st\xc3\xa6ldste bro er Fugholms Bro.\n_START_SECTION_\nRen\xc3\xa6ssancen\n_START_PARAGRAPH_\nI slutningen af middelalderen og begyndelsen af den nyere tid tiltog byens handel is\xc3\xa6r p\xc3\xa5 L\xc3\xbcbeck, Hamborg, Bremen, Amsterdam og Norge, efterh\xc3\xa5nden som Hansest\xc3\xa6dernes magt kn\xc3\xa6kkedes; den regnedes for en af Jyllands vigtigste byer, mange adelige havde g\xc3\xa5rde der, og velstanden steg, om ogs\xc3\xa5 fremgangen for en kort tid kunne h\xc3\xa6mmes ved pest og ildebrand. S\xc3\xa5ledes fik borgerne efter en stor brand 1540 skattefrihed i 4 \xc3\xa5r, og to \xc3\xa5r efter fik de Kronens mark, Lovby Mark, mod en \xc3\xa5rlig afgift, for at borgerne kunne komme til "deres rette N\xc3\xa6ring og Bj\xc3\xa6rging" og byen "saa meget desbedre blive bygget og forbedret igen". Efter en anden stor brand under Frederik II fik borgerne atter skattefrihed i 2 \xc3\xa5r, men tillige p\xc3\xa5l\xc3\xa6g om at t\xc3\xa6kke husene med tegl. Pesten hjems\xc3\xb8gte byen blandt andet 1578-79. I \xc3\xb8vrigt tog byen st\xc3\xa6rk del i de store bev\xc3\xa6gelser, der indledte den nyere tid. Reformationen fik tidlig fodf\xc3\xa6ste, navnlig ved pr\xc3\xa6dikanten Peder Borgsmed, der allerede optr\xc3\xa5dte her 1530. Christian III modtog de jyske og fynske st\xc3\xa6nders hylding 18. august 1534 uden for Horsens. Under krigene i det 17. \xc3\xa5rhundrede led byen meget; den plyndredes b\xc3\xa5de af venner og fjender. S\xc3\xa5ledes huserede den tyske oberst Wolf Heinrich Bauditz (Baudissin), der var i dansk tjeneste, slemt her i 1627, og samme \xc3\xa5r besattes den af de kejserlige tropper, der f\xc3\xb8rst forlod den ved fredsslutningen 1629. N\xc3\xa6ppe var den kommen til kr\xc3\xa6fter igen, f\xc3\xb8r den i januar 1644 blev besat af de svenske, som brandskattede den for over 30.000 rigsdaler og for en stor del \xc3\xb8delagde den, idet 89 g\xc3\xa5rde og huse vare mere eller mindre i grus og dens skibe ruinerede eller bortf\xc3\xb8rte, "saa at mange derudover ere geraadne i Armod, og udi Byen nu er ganske ringe Formue og N\xc3\xa6ring". Ved kongeligt brev af 1646 fik Horsens skattefrihed for 3 \xc3\xa5r. Atter besattes den af de svenske 1657, og \xc3\xa5ret efter kom de allierede, polakkerne og brandenborgerne, der efterlod den i en s\xc3\xa5dan tilstand, at den for lange tider l\xc3\xa5 nede.\n_START_SECTION_\nUnder enev\xc3\xa6lden\n_START_PARAGRAPH_\nI 1672 havde den kun 1.584 indbyggere, da mange vare flygtede fra byen; i 1682 var der kun 87 g\xc3\xa5rde, 72 huse og 279 boder (mod 123, 158 og 302 i 1627) og en stor del \xc3\xb8de pladser. Dertil kom indkvarteringer og for\xc3\xb8gede skatter, handel og s\xc3\xb8fart gik tilbage, og byen stod i stampe til langt op i det 18. \xc3\xa5rhundrede. I 1720 siger magistraten, at af de 214 m\xc3\xa6nd, der havde borgerskab, var halvdelen fattige, og en stor del betlede br\xc3\xb8det, og 1753 erkl\xc3\xa6rede den, at "den sorte Armod regerer i de fleste Huse med bev\xc3\xa6bnet Haand". I 1709 havde byen 17 fart\xc3\xb8jer p\xc3\xa5 152\xc2\xbd l\xc3\xa6ster, 1711 kun 13 fart\xc3\xb8jer p\xc3\xa5 127 \xc2\xbd l\xc3\xa6ster. If\xc3\xb8lge magistratens udtalelser i marts 1721 havde byen ved fjendeh\xc3\xa5nd mistet 12 skibe; 1726 var der 18, 1732 og 1735 24 skibe p\xc3\xa5 232 l\xc3\xa6ster, i 1746 20 skibe p\xc3\xa5 156 l\xc3\xa6ster. Skibsfarten gik mest p\xc3\xa5 Flensborg, K\xc3\xb8benhavn og \xc3\x98sters\xc3\xb8byerne samt Norge. En v\xc3\xa6sentlig hindring for sejladsen var de d\xc3\xa5rlige havneforhold, til hvis forbedring der f\xc3\xb8rst blev gjort noget af betydning i slutningen af det 18. \xc3\xa5rhundrede. Folketallet angives 1769 til 2.584 og 1787 til 2.221. _NEWLINE_I 1808 havde byen indkvartering af fransk-spanske tropper. _NEWLINE_Endnu 1806 (da 31 skibe p\xc3\xa5 457 l\xc3\xa6ster) kunne borgmesteren sige, at tilstanden var den samme som 1768. Men da den syv\xc3\xa5rige krig med England og den deraf f\xc3\xb8lgende krise var overst\xc3\xa5et, og havnearbejdet havde f\xc3\xa5et fart, kom fremgangen og udvidelsen, navnlig efter 1840.\n_START_SECTION_\nDen tidlige industrialisering\n_START_PARAGRAPH_\nHorsens befolkning var stigende i slutningen af 1800-tallet og i begyndelsen af 1900-tallet: 5.827 i 1850, 7.250 i 1855, 8.980 i 1860, 10.501 i 1870, 12.654 i 1880, 17.290 i 1890, 22.243 i 1901, 22.327 i 1906 og 23.843 i 1911._NEWLINE_Bolign\xc3\xb8den var s\xc3\xa5 stor, at byr\xc3\xa5det i 1919 besluttede at opf\xc3\xb8re 99 husvildebarakker p\xc3\xa5 byens tidligere markedsplads. De blev omtalt som "N\xc3\xb8rretorvs barakker" og var tegnet af Horsens\' f\xc3\xb8rende arkitekt, Viggo Norn._NEWLINE_Befolkningens sammens\xc3\xa6tning efter n\xc3\xa6ringsveje var i 1890: 1.375 levede af immateriel virksomhed, 7.768 af h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 3.188 af handel, 141 af jordbrug, 158 af s\xc3\xb8fart, 131 af fiskeri, 3.477 af forskellig daglejervirksomhed, 561 af deres midler, 183 af almisser, og 308 (deraf 287 tugthusfanger) sad i f\xc3\xa6ngsel. If\xc3\xb8lge en opg\xc3\xb8relse i 1906 var indbyggertallet 22.327, heraf ern\xc3\xa6rede 1.553 sig ved immateriel virksomhed, 331 ved landbrug, skovbrug og mejeridrift, 175 ved fiskeri, 12.981 ved h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk og industri, 3.414 ved handel med mere, 1.318 ved samf\xc3\xa6rdsel, 955 var aft\xc3\xa6gtsfolk, 1.127 levede af offentlig underst\xc3\xb8ttelse og 473 af anden eller uangivet virksomhed. _NEWLINE_Af st\xc3\xb8rre fabrikker og industrielle anl\xc3\xa6g havde byen omkring \xc3\xa5r 1900: Crome & Goldschmidts fabrikker, spinderier og v\xc3\xa6verier for tilvirkning af bomulds-, linned- og uldvarer (de anlagdes 1864, gik 1874 over til et aktieselskab, med aktiekapitital p\xc3\xa5 1.600.000 kr., 1881 tilk\xc3\xb8btes "Ribe tekstile Fabrikker"; det store kompleks af bygninger, ved Fabriksvej, udvidedes betydeligt 1892; der er 550 mekaniske v\xc3\xa6ve og omtrent 850 arbejdere af begge k\xc3\xb8n og funktion\xc3\xa6rer (foruden arbejdskraften p\xc3\xa5 Horsens Tugthus); til fabrikken h\xc3\xb8rte en brugsforening, en l\xc3\xa5nekasse og en sygekasse; den \xc3\xa5rlige oms\xc3\xa6tning henved 4 mio. kr.), F. C. Madsens Dampv\xc3\xa6veri (s\xc3\xa6rlig kul\xc3\xb8rte bomuldst\xc3\xb8jer og hel- og halvuldne kjolet\xc3\xb8jer, anlagt 1874, fra 1898 aktieselskeb, aktiekapital 300.000 kr.; omtrent 130 arbejdere, \xc3\xa5rlig produktion omtrent 30.000 stk. t\xc3\xb8j), Paasch & Larsen, Petersen (fabrikation af mejeribrugsredskaber og maskiner, et 1897 oprettet aktieselskab, aktiekapital 300.000 kr.), M\xc3\xb8ller & Jochumsens Maskinfabrik og J\xc3\xa6rnst\xc3\xb8beri (anlagt 1857, aktieselskab fra 1897, aktiekapital 200.000 kr.), H. Jacobsen & Co.\xe2\x80\x99s Maskinfabrik og J\xc3\xa6rnst\xc3\xb8beri (anlagt 1893), J. Stallknechts J\xc3\xa6rnst\xc3\xb8beri og Maskinfabrik (det \xc3\xa6ldste jernst\xc3\xb8beri i Jylland, oprindeligt anlagt 1831 af C. F. Weiss), Horsens Symaskinefabrik (J. Stallknecht, symaskiner og cykler), Aurora (et 1899 oprettet aktieselskab, mejeribrugsartikler), Horsens L\xc3\xa6dervare- og Drivremmefabrik (en s\xc3\xa6kke-, sejl-, telt- og flagfabrik), Stjernholms Fabrikker (tilvirkning af tagpap, asfalt samt cementst\xc3\xb8beri, anlagt i 1870-erne, fra 1889 et aktieselskab, aktiekapital 35.000 kr.), Horsens Damp-, H\xc3\xb8vle- og Savv\xc3\xa6rk (anlagt 1888), tr\xc3\xa6varefabrikken Thor, Horsens Baiersk- og Hvidt\xc3\xb8ls Bryggeri (anlagt 1868, fra 1895 et aktieselskab, aktiekapital 400.000 Kr.; 1898 indlemmedes det i det da dannede "\xc3\x98stjydske Bryggerier"; de anselige bygninger, ved N\xc3\xb8rretorv og Stefansgade, blev helt ombyggede 1879-81 og udvidede, atter udvidede 1899; omtrent 75 mandlige og kvindelige arbejdere; \xc3\xa5rlig produktion: indtil 45.000 t\xc3\xb8nder \xc3\xb8l), et br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nderi (Larsen & Co.), flere mineralvandsfabrikker, Horsens Dampm\xc3\xb8lle (anlagt 1854, overgik 1880 til et aktieselskab, aktiekapital 200.000 kr.), N\xc3\xb8rrebros Dampm\xc3\xb8lle (anlagt 1867), Aggerbecks S\xc3\xa6be- og Parfumefabrik (anlagt 1852), Christiansholms S\xc3\xa6befabrik (anlagt 1860 p\xc3\xa5 Spedals\xc3\xb8, 1895 flyttet til Horsens), en tobaksfabrik (Petersen & S\xc3\xb8rensen, anlagt 1865, udvidet 1886; omtrent 100 voksne arbejdere og 125 b\xc3\xb8rn), Horsens nye kalkv\xc3\xa6rk (et 1891 oprettet aktieselskab, aktiekapital 40.000 kr.), en impr\xc3\xa6gneringsanstalt (anlagt af R. Colstrup ved havnen p\xc3\xa5 en 8 td. land stor grund, kunne behandle 1\xc2\xbd mio. kubikfod tr\xc3\xa6 \xc3\xa5rlig - 1901: 1,2 mio. kubikfod, s\xc3\xa6rlig jernbanesveller). En fabrik for telefoner osv. (E. M\xc3\xb8ller; har k\xc3\xb8bt den tidligere tr\xc3\xa6varefabrik "Bastian\xe2\x80\x9c), Horsens Andelssvineslagteri (oprettet 1887, udvidet 1899; den indskudte kapital var der efter 266.500 Kr.; \xc3\xa5rlig oms\xc3\xa6tning ca. 2\xc2\xbc mio. kr.), Arbejdernes Brugsforening drev bryggeri og bageri, m. m. Der var 7 bogtrykkerier.\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nHorsens garden har eksisteret siden 21 juni 1942 den blev oprettet i anledning af Horsens bys 500 \xc3\xa5rs k\xc3\xb8bsstads jubil\xc3\xa6um. Horsens Garden er Danmarks \xc3\xa6ldste provins garde og optr\xc3\xa6der i dag med cirka 40 velspillende drenge i alderen 7 til 20 \xc3\xa5r. Horsens Garden er kendt i hele Danmark for deres velopdragne drenge og rang orden. Horsens Garden har ogs\xc3\xa5 et milit\xc3\xa6rt rang system som har f\xc3\xb8lgende r\xc3\xa6kkef\xc3\xb8lge (Menig, Sergent, Oversergent, L\xc3\xb8jtnant, Pr\xc3\xa6miere l\xc3\xb8jtnant og Kaptajn). _NEWLINE_Horsens har flere museer, tilbagevendende kulturbegivenheder, og er ogs\xc3\xa5 kendt for at kunne tiltr\xc3\xa6kke internationale musikere som Bob Dylan, Madonna Rolling Stones og Dolly Parton, David Bowie, Elton John, AC/DC._NEWLINE_Horsens Museum har en kulturhistorisk samling og indeholdt frem til 1986 ogs\xc3\xa5 en kunstsamling, der i dag findes i  Horsens Kunstmuseum, der er et museum for dansk samtidskunst. Museet har en v\xc3\xa6sentlig samling af v\xc3\xa6rker skabt af kunstnere fra den s\xc3\xa5kaldte 80\'er-generation, herunder den st\xc3\xb8rste eksisterende samling af Michael Kviums v\xc3\xa6rker samt omfattende samlinger af kunstnere som Christian Lemmerz, Erik A. Frandsen, Lars N\xc3\xb8rg\xc3\xa5rd, Nina Sten-Knudsen, Bj\xc3\xb8rn N\xc3\xb8rgaard og Peter Holst Henckel. Horsens Kunstmuseum har desuden en betydelig samling af den lokale kunstner Mogens Zieler._NEWLINE_En stor begivenhed er den \xc3\xa5rligt tilbagevendende Europ\xc3\xa6isk Middelalderfestival, hvor cirka 60.000 bes\xc3\xb8gende oplever Middelalderen over to dage, altid den sidste weekend i august, fredag-l\xc3\xb8rdag._NEWLINE_Horsens har ogs\xc3\xa5 et \xc3\xa5rligt tilbagevendende litter\xc3\xa6rt arrangement. Hvert \xc3\xa5r i marts afholdes Krimimessen, hvor l\xc3\xa6serne kan m\xc3\xb8de danske og udenlandske krimiforfattere. Forfatteren Henning Mortensens 10-binds romanserie om Ib Nielsen, lader Ibs barndom udspille sig i Horsens._NEWLINE_P\xc3\xa5 sundhedsomr\xc3\xa5det har Horsens Kommune markeret sig gennem sin deltagelse i WHO\'s Healthy Cities Network, som Horsens tilsluttede sig i 1987. \xc3\x85ret efter \xc3\xa5bnedes den f\xc3\xb8rste Sund By Butik af sin art i Europa i Horsens. Horsens Byr\xc3\xa5d vedtog "Horsens Deklarationen om B\xc3\xa6redygtighed og Sundhed for Alle" i 2001. Den har siden v\xc3\xa6ret grundlaget for Horsens Kommunes sundhedsfremmende og forebyggende indsats._NEWLINE_Kulturelt har byen ogs\xc3\xa5 et sted for unge der spiller musik, skater eller andet som hedder "Det Gule Pakhus". Der, udover \xc3\xb8velokaler, skaterhaller og studier, bl.a. huser en caf\xc3\xa9 med scene til koncerter. P\xc3\xa5 Det Gule Pakhus er der opst\xc3\xa5et mange bands, bl.a. Miss Queen Evil, The Lovin\' Flickknives, TurboNelSon, Sparkplug og mange andre._NEWLINE_Horsens Statsf\xc3\xa6ngsel \xe2\x80\x93 der nu er nedlagt og flyttet udenfor byen langt ud p\xc3\xa5 landet. Det gamle Horsens Statsf\xc3\xa6ngsel, nu kaldet F\xc3\xa6ngslet, rummer mange kriminalhistorier, og der er planer om at skabe et oplevelsescenter om forbrydelse og straf. Projektet g\xc3\xa5r under navnet World of Crime. F\xc3\xa6ngslet tages i brug til flere og flere form\xc3\xa5l; Horsens Turistkontor (VisitHorsens) har hjemsted p\xc3\xa5 f\xc3\xa6ngslet og i 2015 \xc3\xa5bnede der et hostel med navnet Sleepin i F\xc3\xa6nglet.\n_START_SECTION_\nSport\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 sportens omr\xc3\xa5de har horsensianerne blandt andre h\xc3\xa5ndboldklubben Horsens HK der spiller i Dameh\xc3\xa5ndboldligaen og fodboldklubben AC Horsens som spiller i Superligaen._NEWLINE_Vitus Bering_NEWLINE_En af byens store s\xc3\xb8nner er Vitus Bering, der gav navn til Beringstr\xc3\xa6det og Uddannelses-afdelingen som nu er uddannelses-centeret i Horsens \xe2\x80\x93 herunder HTX og HTS.'