b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa6rdning\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa6rdning er en proces, hvorved metal, fortrinsvist st\xc3\xa5l bliver gjort h\xc3\xa5rdt.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa6rdningens kemi\n_START_PARAGRAPH_\nFor at jern skal kunne h\xc3\xa6rdes, skal det have et vist indhold af kulstof, mellem ca. 0,3% og 1,7%. Er der for lidt kulstof, kan jernet ikke h\xc3\xa6rdes og kaldes smedejern, er der for meget, har man i stedet st\xc3\xb8bejern. St\xc3\xa5l kan v\xc3\xa6re legeret med andre metaller som krom og vanadium for at f\xc3\xa5 specielle egenskaber. H\xc3\xa6rdningen beror p\xc3\xa5, at jernet omdannes til austenit, n\xc3\xa5r det opvarmes over en vis temperatur, og n\xc3\xa5r det hurtigt afk\xc3\xb8les, ikke kan n\xc3\xa5 at omdannes til cementit, perlit og/eller ferrit, men fastholdes som martensit.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa6rdning, arbejdsgang\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xa5let ophedes til en bestemt temperatur (mellem 775\xc2\xb0 C og lidt over 900\xc2\xb0 C afh\xc3\xa6ngigt af st\xc3\xa5let), ofte betegnet ved den gl\xc3\xb8defarve det f\xc3\xa5r, f.eks. kirseb\xc3\xa6rr\xc3\xb8d. Det afk\xc3\xb8les derp\xc3\xa5 ved neddykning i vand, den s\xc3\xa5kaldte afgysning. Nogle st\xc3\xa5l afgyses i stedet i olie. St\xc3\xa5let skal bev\xc3\xa6ges for at undg\xc3\xa5 fastsiddende dampbobler. Hvis man f.eks. skal fremstille en punsel, neddykkes kun spidsen af det tildannede st\xc3\xa5l, da resten af punslen skal v\xc3\xa6re sej i stedet for h\xc3\xa5rd. I nogle tilf\xc3\xa6lde kan man h\xc3\xa6rde et emne ved at uds\xc3\xa6tte det for en flamme og derp\xc3\xa5 spr\xc3\xb8jte vand p\xc3\xa5. Det kan ske i samme arbejdsgang, f.eks. ved h\xc3\xa6rdning af aksler.\n_START_SECTION_\nSelvh\xc3\xa6rdende st\xc3\xa5l\n_START_PARAGRAPH_\nNogle st\xc3\xa5llegeringer betegnes selvh\xc3\xa6rdende. De h\xc3\xa6rder ved afk\xc3\xb8ling i luften og skal ikke afgyses.\n_START_SECTION_\nAnl\xc3\xb8bning\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc3\xa5let er nu glash\xc3\xa5rdt og derfor uegnet til brug, da det meget let springer i stykker. Det skal derfor anl\xc3\xb8bes, dvs. opvarmes til nogle hundrede grader afh\xc3\xa6ngigt af st\xc3\xa5lets art og anvendelse. Overfladen p\xc3\xa5 st\xc3\xa5let afslibes, s\xc3\xa5 man igen kan se det blanke metal. Det opvarmes nu, evt. ved restvarmen i den del af st\xc3\xa5let, der ikke blev nedk\xc3\xb8let. Herved iltes overfladen og antager forskellige farver. N\xc3\xa5r den \xc3\xb8nskede farve er n\xc3\xa5et, nedk\xc3\xb8les hele emnet. St\xc3\xa5let er nu b\xc3\xa5de sejt og h\xc3\xa5rdt.\n_START_SECTION_\nIndsatsh\xc3\xa6rdning\n_START_PARAGRAPH_\nGenstande af ikke-h\xc3\xa6rdeligt jern med et lavt kulstofindhold kan indsatsh\xc3\xa6rdes. Derved tilf\xc3\xb8rer man jern til det yderste lag af emnet. Dette bruges til genstande, der skal v\xc3\xa6re b\xc3\xa5de slidst\xc3\xa6rke og seje som f.eks. tandhjul. Emnet eller emnerne anbringes i en luftt\xc3\xa6t og ildfast kasse, der desuden pakkes med kulstofholdigt materiale s\xc3\xa5som tr\xc3\xa6kul, horn, l\xc3\xa6der eller ben. Kaliumferrocyanid kan ogs\xc3\xa5 benyttes. Kassen opvarmes derp\xc3\xa5 til h\xc3\xb8j temperatur i lang tid, hvorved frigjort kulstof tr\xc3\xa6nger ind i overfladen p\xc3\xa5 jernet. Det kan herefter afgyses.\n_START_SECTION_\nUdgl\xc3\xb8dning eller normalisering\n_START_PARAGRAPH_\nMange metaller og legeringer som jern, kobber og bronze bliver h\xc3\xa5rde ved f.eks. drivning eller bukning. Denne h\xc3\xa5rdhed kan f\xc3\xb8re til revnedannelse eller brud ved fortsat bearbejdning. H\xc3\xa6rdningen fjernes ved udgl\xc3\xb8dning af metallet, opvarmning til r\xc3\xb8dgl\xc3\xb8dhede og afk\xc3\xb8ling.'