b'\n_START_ARTICLE_\nLorier\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nLorier er relativt sm\xc3\xa5 primater. Kropsl\xc3\xa6ngden ligger mellem 18 og 40 cm, halen er kun en kort stump. V\xc3\xa6gten svinger mellem 0,1 og 2 kg. Den korte pels er t\xc3\xa6t og ulden. Farven er mest gr\xc3\xa5 eller brun, noget lysere p\xc3\xa5 undersiden._NEWLINE_For- og bagben er omtrent lige lange. Tommel og storet\xc3\xa5 er begge kraftigt udviklet og modstillet de \xc3\xb8vrige fingre og t\xc3\xa6er. Anden finger og anden t\xc3\xa5 er derimod st\xc3\xa6rkt reduceret._NEWLINE_Loriens hoved er kendetegnet ved de store \xc3\xb8jne, der er en tilpasning til den natlige levevis. \xc3\x98rerne er afrundede, men tydeligt mindre end hos de besl\xc3\xa6gtede galagoer og delvist skjult i pelsen. Tandformlen er , i alt 36 t\xc3\xa6nder. Som hos de fleste halvaber danner de nederste for- og hj\xc3\xb8rnet\xc3\xa6nder en s\xc3\xa5kaldt tandkam, der anvendes ved pelsplejen.\n_START_SECTION_\nUdbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nLorier lever i det centrale Afrika samt i Syd- og Syd\xc3\xb8stasien. I Afrika str\xc3\xa6kker udbredelsesomr\xc3\xa5det sig i et bredt b\xc3\xa6lte fra Guinea til Congo Brazzaville og det vestlige Kenya. I Asien er udbredelsesomr\xc3\xa5det delt i to: dels det sydlige Indien og p\xc3\xa5 Sri Lanka og dels fra det nord\xc3\xb8stlige Indien over Malayahalv\xc3\xb8en til Borneo og Java. De lever i tropiske regnskove og andre skovtyper, hvor den altid opholder sig i habitater med t\xc3\xa6t vegetation.\n_START_SECTION_\nLevevis\n_START_PARAGRAPH_\nLorier er nataktive tr\xc3\xa6levende dyr, der sj\xc3\xa6ldent kommer ned p\xc3\xa5 jorden. Om dagen sover de viklet omkring en gren eller skjult i t\xc3\xa6t l\xc3\xb8v \xe2\x80\x93 de bygger ingen rede. Om natten begiver de sig ud efter f\xc3\xb8de. De har en ejendommelig langsom m\xc3\xa5de at bev\xc3\xa6ge sig p\xc3\xa5, der ikke ses blandt andre primater. De holder det meste af tiden fast med mindst tre af de fire lemmer og s\xc3\xa6tter en h\xc3\xa5nd eller fod frem ad gangen. N\xc3\xa5r de har f\xc3\xa5et et fast greb om en gren, kan det d\xc3\xa5rligt l\xc3\xb8snes med magt. I tilf\xc3\xa6lde af fare kan de klamre sig til en gren i timevis. Lorier er alt\xc3\xa6dende, men \xc3\xa6der oftest frugter, insekter og safter fra tr\xc3\xa6er. I mindre grad tager de ogs\xc3\xa5 andre sm\xc3\xa5dyr, sm\xc3\xa5 hvirveldyr og \xc3\xa6g samt plantedele.\n_START_SECTION_\nFormering\n_START_PARAGRAPH_\nHannen parrer sig med alle hunner, hvis territtorium overlapper med hans. Efter en dr\xc3\xa6gtighedsperiode p\xc3\xa5 130-190 dage f\xc3\xb8der hunnen som regel en enkelt unge. Denne klamrer sig til moren i de f\xc3\xb8rste dage, men bliver senere efterladt p\xc3\xa5 en gren om natten, mens moren s\xc3\xb8ger f\xc3\xb8de. Efter tre til ni m\xc3\xa5neder frav\xc3\xa6nnes ungen, og den er k\xc3\xb8nsmoden efter otte til 24 m\xc3\xa5neder. I fangenskab kan en lori blive over 25 \xc3\xa5r gammel.\n_START_SECTION_\nKlassifikation\n_START_PARAGRAPH_\nDe n\xc3\xa6rmeste sl\xc3\xa6gtninge til lorier er galagoer, der undertiden klassificeres som en underfamilie til Lorisidae. Galagoer er dog i mods\xc3\xa6tning til lorier hurtige og st\xc3\xb8jende dyr.'