b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89mile Durkheim\n_START_SECTION_\nTeorier og id\xc3\xa9er\n_START_PARAGRAPH_\nDurkheim interesserede sig prim\xc3\xa6rt for, hvordan samfund kunne opretholde sin integritet og sammenh\xc3\xa6ngskraft i den moderne \xc3\xa6ra, n\xc3\xa5r fx f\xc3\xa6lles religion og f\xc3\xa6lles etnisk baggrund ikke l\xc3\xa6ngere kunne tages for givet. For at studere det sociale i moderne samfund, skabte Durkheim en af de f\xc3\xb8rste videnskabelige tilgange til sociale f\xc3\xa6nomener. Sammen med Herbert Spencer var Durkheim en af de f\xc3\xb8rste til at forklare eksistensen af og kvaliteten af forskellige dele af samfundet ved at se p\xc3\xa5, hvilken funktion de udfyldte i at holde samfundet sundt og afbalanceret. En position, der senere blev kendt som funktionalisme._NEWLINE_Durkheim insisterede desuden p\xc3\xa5, at et samfund var mere end summen af dets dele. Derfor fokuserede han \xe2\x80\x93 i mods\xc3\xa6tning til Max Weber \xe2\x80\x93 ikke p\xc3\xa5, hvad der motiverede individuelle menneskers handlinger, men mere p\xc3\xa5 studiet af sociale kendsgerninger. En term, som han indf\xc3\xb8rte til at beskrive f\xc3\xa6nomener, som har en eksistens i sig selv og som ikke er bundet til individuelle menneskers handlinger. Han mente s\xc3\xa5ledes, at sociale kendsgerninger har en uafh\xc3\xa6ngig eksistens, st\xc3\xb8rre og mere objektiv end handlingerne hos de individuelle mennesker, der udg\xc3\xb8r samfundet. Sociale kendsgerninger, mente han, kan desuden kun forklares p\xc3\xa5 baggrund af andre sociale kendsgerninger._NEWLINE_I sin udgivelse fra 1893, Om den sociale arbejdsdeling, unders\xc3\xb8gte Durkheim, hvordan social orden bliver opretholdt i forskellige typer af samfund. Han fokuserede p\xc3\xa5 arbejdsdelingen og unders\xc3\xb8gte hvordan den \xc3\xa6ndrede sig fra det traditionelle samfund til det moderne samfund. Forfattere f\xc3\xb8r ham (fx Herbert Spencer og Ferdinand T\xc3\xb6nnies) argumenterede for samfundsudviklingen som v\xc3\xa6rende en slags evolution i stil med levende organismers bev\xc3\xa6gelse fra simple st\xc3\xb8rrelser til at ligne avancerede maskiner. Durkheim vendte s\xc3\xa5 at sige disse forfatteres argumentation om og indskrev sig s\xc3\xa5ledes den voksende masse af socialdarwinistiske teorier. Han mente s\xc3\xa5ledes, at det traditionelle samfund var mekanisk og holdt sammen af den kendsgerning, at alle var mere eller mindre ens og derfor havde meget tilf\xc3\xa6lles. I Durkheims argumentation er der i det traditionelle samfund en "f\xc3\xa6lles bevidsthed", der indfanger individets bevidsthed; Sociale normer er st\xc3\xa6rke og social adf\xc3\xa6rd er reguleret til at passe ind i den f\xc3\xa6lles bevidsthed._NEWLINE_I et moderne samfund s\xc3\xa5 Durkheim den komplekse arbejdsdeling som resulterede i en organisk solidaritet. Forskellige specialiseringer i arbejdet og forskellige sociale roller skaber afh\xc3\xa6ngigheder, som binder folk til hinanden, fordi man ikke l\xc3\xa6ngere selv er i stand til at udfylde alle sine behov. I traditionelle, mekaniske samfund lever b\xc3\xb8nder sammen i sm\xc3\xa5 selvforsynende f\xc3\xa6llesskaber, som hver is\xc3\xa6r er bundet sammen af en f\xc3\xa6lles arv og et f\xc3\xa6lles arbejde. I moderne organiske samfund tjener arbejderne penge og m\xc3\xa5 stole p\xc3\xa5 andre mennesker, som er specialiseret i fremstillingen af andre produkter, for at f\xc3\xa5 opfyldt sine behov. Resultatet af en stigende arbejdsdeling er if\xc3\xb8lge Durkheim, at individuel bevidsthed fremkommer adskilt fra f\xc3\xa6lles bevidsthed; og fra tid til anden er i konflikt med en f\xc3\xa6lles bevidsthed._NEWLINE_Durkheim besk\xc3\xa6ftigede sig ogs\xc3\xa5 med sammenh\xc3\xa6ngen mellem m\xc3\xa5den, hvorp\xc3\xa5 solidaritet i et givet samfund viser sig og et fremherskende lovsystem. Han n\xc3\xa5ede frem til, at i samfund, kendetegnet ved det, han kaldte mekanisk solidaritet, bliver lovgivningen h\xc3\xa5ndh\xc3\xa6vet som respons p\xc3\xa5 en handling: Den kriminelle f\xc3\xa5r en straf, der skal g\xc3\xb8re det ud for samfundets manglende f\xc3\xa6lles bevidsthed, som handlingen er et resultat af. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de kan lovgivningen holde et samfund sammen p\xc3\xa5 trods af, at det ikke er kendetegnet ved en overordnet f\xc3\xa6lles bevidsthed. I et samfund med organisk solidaritet er lovgivningen derimod generelt forebyggende; dens sigte er ikke at straffe, men at underbygge "normale aktiviteter" i samfundet._NEWLINE_Den hurtige skiften i samfundet, grundet en stadig mere udtalt differentiering af arbejdet, g\xc3\xb8r i Durkheims analyse normer diffuse og \xc3\xb8ger upersonligheden i det sociale liv, hvilket til sidst leder til en relativ norml\xc3\xb8shed, dvs. en udviskning af faste normer som adf\xc3\xa6rdsregulatorer. Durkheim kaldte denne tilstand for anomi. Fra denne tilstand af anomi kunne Durkheim forklare tilstedev\xc3\xa6relsen af alle former for afvigende adf\xc3\xa6rd, is\xc3\xa6r selvmord._NEWLINE_Durkheim videreudviklede sit anomi-begreb i Selvmordet, oprindeligt udgivet i 1897. Her unders\xc3\xb8ger han de varierende selvmordsrater blandt protestanter og katolikker og forklarer, hvorledes st\xc3\xb8rre social kontrol blandt katolikker resulterer i lavere selvmordsrater. If\xc3\xb8lge Durkheim oplever folk en vis grad af tilh\xc3\xb8rsforhold til den gruppering, de tilh\xc3\xb8rer. Et tilh\xc3\xb8rsforhold, han kalder social integration. Unormalt h\xc3\xb8je eller lave grader af social integration kan resultere i et uorganiseret samfund, som f\xc3\xa5r folk til at ty til selvmord som en sidste udvej. I dette tilf\xc3\xa6lde er individet underintegreret og siges at beg\xc3\xa5 "egoistisk selvmord". En h\xc3\xb8j grad af social integration kan ligeledes f\xc3\xb8re til, at individet beg\xc3\xa5r selvmord for at undg\xc3\xa5 at blive en byrde for samfundet. Her siges individet at v\xc3\xa6re overintegreret i samfundet og f\xc3\xb8lgelig beg\xc3\xa5 "altruistisk selvmord". Durkheim s\xc3\xa5 det katolske samfund som besiddende en normal grad af integration, mens han s\xc3\xa5 det protestantiske som v\xc3\xa6rende kendetegnet ved en lav grad. Disse analyser har siden haft stor betydning for udviklingen af teorier om social kontrol, hvor analysen er flyttet videre fra protestantiske og katolske grupperingen til andre omr\xc3\xa5der \xe2\x80\x93 fx ledelse. Durkheims analyse af selvmord bliver stadig betragtet som et klassisk sociologisk studie._NEWLINE_Endeligt er Durkheim husket for sit arbejde med s\xc3\xa5kaldte primitive (dvs. ikke-vestlige) folk i udgivelser som Elementary Forms of the Religious Life fra 1912 og Primitive Classification, som han skrev sammen med Marcel Mauss. Disse arbejder unders\xc3\xb8ger religionens og mytologiens rolle i opbygningen af verdensbilledet hos mennesker, der lever i (som Durkheim formulerede det) ekstremt mekaniske samfund.'