b'\n_START_ARTICLE_\nHarriet Tubman\n_START_SECTION_\nOpv\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nHarriet Tubman var f\xc3\xb8dt ind i slaveri med navnet Araminta. Hendes mormor, Modesty, fortalte hende, at hun stammede fra Ghana. Da hun var 5-6 \xc3\xa5r gammel begyndte hun at arbejde som tjenestepige. Hun passede blandt andet familiens baby, og hvis barnet v\xc3\xa5gnede i utide fik Harriet pisk. Hun havde ar fra dette hele livet. Hun begyndte at tage ekstra lag af t\xc3\xb8j p\xc3\xa5 for at beskytte sig mod piskeslagene. Hun blev ogs\xc3\xa5 sl\xc3\xa5et i hovedet med en tung metalv\xc3\xa6gt, hvilket udl\xc3\xb8ste et epilepsilignende anfald. Derefter led hun af tilbagevendende epilepsi og migr\xc3\xa6ne. Som 12-\xc3\xa5rig blev hun i stedet sat til at arbejde i marken p\xc3\xa5 en plantage, som hun stak af fra i 1849.\n_START_SECTION_\nFlugt\n_START_PARAGRAPH_\nHarriets far blev frigivet, da han var 55 \xc3\xa5r gammel. I f\xc3\xb8lge salgsaftalen skulle dette v\xc3\xa6re sket, da han var 45. Han fortsatte med at arbejde for den samme familie som skovhugger. Dette fik Harriet til at unders\xc3\xb8ge salgsaftalerne p\xc3\xa5 de \xc3\xb8vrige slaver, heriblandt hendes mor. De skulle alle have v\xc3\xa6ret frigivet det \xc3\xa5r de fyldte 45, men det var ikke sket. Tubman var i 1844 blevet gift med John Tubman, en fri afro-amerikaner. Da hun blev gift skiftede hun navn til Harriet, der ogs\xc3\xa5 var hendes mors navn. Hun flygtede angiveligt af frygt for at blive videresolgt. Hun tog til Philadelphia, der havde forbudt slaveriet, en g\xc3\xa5tur p\xc3\xa5 cirka 145 kilometer, der tog hende knap to uger. hvor hun gik om natten og gemte sig i dagtimerne. Hun vendte tilbage \xc3\xa5ret efter for at hj\xc3\xa6lpe sin s\xc3\xb8ster og hendes to b\xc3\xb8rn, samt deres bror og to andre m\xc3\xa6nd med ogs\xc3\xa5 at flygte.\n_START_SECTION_\nBefrielse af slaver\n_START_PARAGRAPH_\nOver en \xc3\xa5rr\xc3\xa6kke tog Harriet i alt 19 rejser til sydstaterne for at hj\xc3\xa6lpe slaver til flugt. Trods en dus\xc3\xb8r for hendes p\xc3\xa5gribelse blev hun aldrig fanget, og hun menes at have hjulpet op mod 300 slaver ud af slaveriet. Hun var medstifter af The Underground Railroad, et netv\xc3\xa6rk der i det skjulte gav slaver transport, husly og anden hj\xc3\xa6lp p\xc3\xa5 vej ud af sydstaterne og slaveriet. _NEWLINE_Hun vides ogs\xc3\xa5 at have arbejdet som b\xc3\xa5de sygeplejerske og spion under den amerikanske borgerkrig.\n_START_SECTION_\nEfter borgerkrigen\n_START_PARAGRAPH_\nEfter krigen deltog Harriet Tubman i arbejde med at oprette skoler for tidligere slaver._NEWLINE__NEWLINE_Hun kom p\xc3\xa5 plejehjem i 1911, hvor hun d\xc3\xb8de af lungebet\xc3\xa6ndelse i 1913._NEWLINE_ Hendes sidste ord var i f\xc3\xb8lge Clintons biografi om hende "Jeg g\xc3\xb8r et v\xc3\xa6relse klar til jer."\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa6der\n_START_PARAGRAPH_\nI 2010 blev en asteroide opkaldt efter Harriet Tubman_NEWLINE_I februar 2014 blev Tubman hyldet med en Google Doodle_NEWLINE_TV-serien A woman called Moses fra 1978 handler om Harriet Tubmans liv og bedrifter og filmen The quest for freedom fra 1992 har ogs\xc3\xa5 Harriet Tubman som hovedperson._NEWLINE_Women on 20s, en bev\xc3\xa6gelse der arbejder for at f\xc3\xa5 en kvindes portr\xc3\xa6t p\xc3\xa5 20-dollars-sedlerne, valgte i maj 2015 Tubman som deres kandidat.'