b'\n_START_ARTICLE_\nOffenburg\n_START_SECTION_\nGeografi\n_START_PARAGRAPH_\nOffenburg ligger n\xc3\xa6r Rhinen mellem Karlsruhe og Freiburg. Den franske by Strasbourg ligger 20 km  mod vest p\xc3\xa5 den anden side af Rhinen. Offenburg bliver ofte kaldt "Tor zum Schwarzwald" Indgangen til Schwarzwald. Offenburg ligger ved mundingen af floddalen Kinzig der l\xc3\xb8ber ud af Schwarzwald og m\xc3\xb8der Rhinen n\xc3\xa6r Kehl._NEWLINE_Offenburgs nabobyer og kommuner er Appenweier, Durbach, Ohlsbach, Ortenberg (Baden), Berghaupten, Hohberg, Schutterwald, Kehl und Willst\xc3\xa4tt. Bydelene er inddelt i omr\xc3\xa5derne, centrum Kernstadt, Hildboltsweier, Uffhofen (Offenburg), Albersb\xc3\xb6sch og de p\xc3\xa5 grund af kommunalreformen i 1970erne indlemmede i nutiden bydele Bohlsbach, B\xc3\xbchl, Elgersweier, Fessenbach, Griesheim, Rammersweier, Waltersweier, Weier, Windschl\xc3\xa4g, Zell-Weierbach og Zunsweier.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rste gang Offenburg blev n\xc3\xa6vnt p\xc3\xa5 skrift var i \xc3\xa5ret 1148. I 1240 blev Offenburg en fri rigsstad Freie Reichsstadt, men blev senere pantsat flere gange. 1689 blev byen i den Phalsiske arvef\xc3\xb8lge krig fuldst\xc3\xa6ndig \xc3\xb8delagt. 1701 til 1771 var Offenburg under grevskabet Baden._NEWLINE_I \xc3\xa5ret 1803 mistede Offenburg sin status som en fri rigsstad og blev en del af delstaten Baden, der 1806 blev et storhertugd\xc3\xb8mme og Offenburg blev hoveds\xc3\xa6de for amtkredsen. _NEWLINE_Lige f\xc3\xb8r revolutionen i Baden, som var en del af Martsrevolutionen 1848/1849, blev der p\xc3\xa5 en bev\xc3\xa6rtning i Offenburg den 12. september 1847 proklameret at folket i Baden kr\xc3\xa6vede flere borgelige rettigheder og den 19. marts 1848 fandt den 2. Offenburger Volksversammlung med 20.000 deltagere sted, hvor kravene fra 1847 blev udvidet. M\xc3\xb8derne f\xc3\xb8rte til at folket i Baden p\xc3\xa5 demokratisk vis overtog magten i 1849 og blev dermed Tysklands f\xc3\xb8rste republikanske-demokratiske regering. _NEWLINE_1939 blev Offenburg hoveds\xc3\xa6de for Landkreis Offenburg. I slutningen af 1930erne havde Offenburg 20.000 indbyggere og i april 1956 blev den udn\xc3\xa6vnt til en st\xc3\xb8rre amtsby Gro\xc3\x9fen Kreisstadt._NEWLINE_1940 blev de sidste j\xc3\xb8der, der boede i byen deporteret.  _NEWLINE_I begyndelsen af 1970erne blev de 11 tidligere selvst\xc3\xa6ndige kommuner en del af byen\n_START_SECTION_\nKultur og Sev\xc3\xa6rdigheder\n_START_PARAGRAPH_\nOffenburg er kendt for sine historiske bygningsv\xc3\xa6rkere og pladser. P\xc3\xa5 Marktplatz st\xc3\xa5r der flere barokke huse, bl.a. R\xc3\xa5dhuset.  P\xc3\xa5 pladsen befinder sig ogs\xc3\xa5 St. Ursulas\xc3\xa4ule fra 1961, som er indviet til Offenburgs skytshelgen. Ved Fischmarkt ses Hirschapoteket Hirschapotheke, L\xc3\xb8vebr\xc3\xb8nden L\xc3\xb6wenbrunnen og Salthuset das Salzhaus. Af andre betydningsfulde bygningsv\xc3\xa6rker er der det tidligere g\xc3\xa6stehus der Salmen, hvor folket 1847 kr\xc3\xa6vede deres rettigheder i Baden, det j\xc3\xb8diske ritualbad Ritualbad, Ridehuset, den tidligere kongsg\xc3\xa5rd  ehemalige K\xc3\xb6nigshof, die Einhornapotheke og das Becksche Haus. I Borgerparken B\xc3\xbcrgerpark st\xc3\xa5r det gamle nyrestauerede "Billet\'s Schl\xc3\xb6sschen", som i dag delvis benyttes som domhus. Midt i 1990erne blev den amerikanske kunstner Jonathan Borofsky s skulptur mandlig/kvindelig M\xc3\xa4nnlich/Weiblich indviet p\xc3\xa5 Platz der Verfassungsfreunde i den \xc3\xb8stlige bydel._NEWLINE_Kirkerne i midterbyen er die Heilig-Kreuz-Kirche, som efter den store bybrand i Offenburg i 1689, i \xc3\xa5r 1700 blev genopf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 fundamenterne af en kirke fra det 13. \xc3\xa5rhundrede, die Dreifaltigkeitskirche fra 1908, das Kapuzinerkloster med kirke fra 1647, tjente efter klosterets nedl\xc3\xa6ggelse fra 1847 som evangelisk Kirke og fra 1873 som katolsk Kirke, Franziskanerklosteret (genopf\xc3\xb8rt efter bybranden i 1689), Klosteret Unserer Lieben Frau og den evangeliske bykirke fra 1864.'