b'\n_START_ARTICLE_\nStavnsb\xc3\xa5ndet\n_START_PARAGRAPH_\nStavnsb\xc3\xa5ndet blev i 1733 indf\xc3\xb8rt i Danmark under Christian 6. enev\xc3\xa6ldige regering efter \xc3\xb8nske fra godsejere og milit\xc3\xa6r. Det bandt m\xc3\xa6nd mellem 6 og 36 \xc3\xa5r til at blive boende p\xc3\xa5 det gods eller herreg\xc3\xa5rd, hvor de var f\xc3\xb8dt. Bop\xc3\xa6lspligten havde eksisteret siden begyndelsen af 1700 -tallet, men da der var mulighed for at k\xc3\xb8be fripas, gjorde det i praksis n\xc3\xa6ppe s\xc3\xa6rligt indtryk p\xc3\xa5 de bedrestillede, det vil sige b\xc3\xb8nderne og deres s\xc3\xb8nner. Det blev oph\xc3\xa6vet i 1788 med forordningen om afskaffelsen af stavnsb\xc3\xa5ndet, der skulle afvikles frem til 1800. Udskrivelsen af soldater overgik herefter til et statsligt sessionsv\xc3\xa6sen.\n_START_SECTION_\nHistorisk forl\xc3\xb8b\n_START_PARAGRAPH_\nStavnsb\xc3\xa5ndet blev indf\xc3\xb8rt for at afhj\xc3\xa6lpe en alvorlig landbrugskrise i 1730\'erne, som blandt andet skyldtes svigtende eftersp\xc3\xb8rgsel fra Danmarks traditionelle eksportlande. Hertil kom afvandring af befolkningen fra landet til byerne, hvilket yderligere medf\xc3\xb8rte, at det kunne v\xc3\xa6re sv\xc3\xa6rt at f\xc3\xa5 arbejdskraft p\xc3\xa5 f\xc3\xa6steg\xc3\xa5rdene. Endelig skulle milit\xc3\xa6ret bruge folk til landmilitsen. Milit\xc3\xa6rtjenesten kom i praksis is\xc3\xa6r til at ramme "de mindre egnede" i landbruget, fordi det var godsejerens opgave at udtage m\xc3\xa6nd til landmilitsen. Som modydelse blev godsejerne p\xc3\xa5lagt at f\xc3\xb8re retsgyldige f\xc3\xa6steprotokoller, der skulle dokumentere, hvad der var blevet aftalt parterne imellem. Desuden blev det forbudt at h\xc3\xa6ve landgildet i f\xc3\xa6stets l\xc3\xb8betid. Det bet\xc3\xb8d, at godsejerne m\xc3\xa5tte finde andre m\xc3\xa5der at f\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre udbytte ud af deres jord. Det kunne bl.a. g\xc3\xb8res ved at s\xc3\xa6tte indf\xc3\xa6stningssummen i vejret eller ved at kr\xc3\xa6ve mere hoveri af f\xc3\xa6steb\xc3\xb8nderne, da omfanget af hoveriet n\xc3\xa6sten aldrig fremgik af f\xc3\xa6stekontrakterne._NEWLINE_En af Christian 6.s f\xc3\xb8rste handlinger som ny konge var, 30. oktober 1730, at oph\xc3\xa6ve landmilitsen, en beslutning der dog var alt andet end popul\xc3\xa6r hos godsejerne. Da frig\xc3\xb8relsen fra vornedskabet ogs\xc3\xa5 var sl\xc3\xa5et igennem, bet\xc3\xb8d det, at h\xc3\xa6ren og godsejerne mistede kontrollen over bondebefolkningen og begyndte at f\xc3\xa5 kongen til at give dem midler til at f\xc3\xa5 henholdsvis f\xc3\xa6steb\xc3\xb8nder og soldater. _NEWLINE_1730\'erne blev imidlertid pr\xc3\xa6get af en afs\xc3\xa6tningskrise i landbruget, og kornpriserne kom helt i bund. Det bet\xc3\xb8d, at det blev almindeligere, at mange b\xc3\xb8nder m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 fra deres g\xc3\xa5rde som f\xc3\xb8lge af, at de havde misligholdt deres del af f\xc3\xa6stekontrakten. Samtidig blev godsejerne der normalt tjente godt p\xc3\xa5 kornsalget h\xc3\xa5rdt ramt, og deres pligt til at garantere for deres b\xc3\xb8nders skattebetalinger kunne bringe dem p\xc3\xa5 fallittens rand. Og det forv\xc3\xa6rredes, hvis for mange g\xc3\xa5rde stod \xc3\xb8de, eller for mange b\xc3\xb8nder fik henstand med betalingen af afgifter og skatter. Godsejerne klagede deres n\xc3\xb8d, da flere og flere b\xc3\xb8nder forlod godserne og n\xc3\xa6gtede at tage anviste g\xc3\xa5rde i f\xc3\xa6ste. Regeringen s\xc3\xb8gte i f\xc3\xb8rste omgang at afhj\xc3\xa6lpe det ved, 5. marts 1731 at forbyde karle og b\xc3\xb8nder at forlade det gods, de boede p\xc3\xa5, uden ejerens tilladelse, og n\xc3\xa6gtede en karl at tage en g\xc3\xa5rd i f\xc3\xa6ste, kunne godsejeren overlade ham til fl\xc3\xa5den eller et af de hvervede regimenter._NEWLINE_Klagerne fortsatte dog fra godsejerne over flere b\xc3\xb8nder, der lod agerbruget fare, og fra h\xc3\xa6ren over mangel p\xc3\xa5 mandskab og materiel, s\xc3\xa5 i 1733 blev det besluttet at genindf\xc3\xb8re landmilitsen. Nu skulle godsejerne stille med en soldat for hver 60 t\xc3\xb8nder hartkorn, hvilket svarede til 10-12 g\xc3\xa5rde, men hvis der var udsigt til krig, blev det reguleret, fx i 1762, hvor der skulle stilles en mand pr. 32 t\xc3\xb8nder hartkorn.Det gav landmilitsen en st\xc3\xb8rrelse p\xc3\xa5 omkring 5.000 mand, og statsmagt og h\xc3\xa6rledelse fik hvad de \xc3\xb8nskede. Til geng\xc3\xa6ld for dette afsavn blev stavnsb\xc3\xa5ndet indf\xc3\xb8rt til godsejernes fordel. Dette bet\xc3\xb8d, at alle drenge og m\xc3\xa6nd mellem 18 og 36 \xc3\xa5r ikke m\xc3\xa5tte forlade deres f\xc3\xb8degods. Det blev udvidet til at g\xc3\xa6lde fra det 14. \xc3\xa5r i 1735. Aldersgr\xc3\xa6nserne blev l\xc3\xb8bende \xc3\xa6ndret. I 1739 til 14-36 \xc3\xa5r, i 1742 til 9-40 \xc3\xa5r og i 1764 til 4-40 \xc3\xa5r._NEWLINE_Trods de stigende kornpriser blev antallet af udskrevne m\xc3\xa6nd i 1741 \xc3\xb8get til 7.500 mand, svarende til at der blev stillet en soldat for hver 40 t\xc3\xb8nder hartkorn. \xc3\x85ret efter blev stavnsb\xc3\xa5ndet udvidet til at g\xc3\xa6lde alle drenge og m\xc3\xa6nd mellem ni og 40 \xc3\xa5r. Alligevel vandrede mange b\xc3\xb8nderkarle fra landsdel til landsdel eller til byerne, da godsejerne selv skulle opspore og hjembringe dem, der br\xc3\xb8d stavnsb\xc3\xa5ndet.\n_START_SECTION_\nAfvikling\n_START_PARAGRAPH_\nStavnsb\xc3\xa5ndet blev l\xc3\xb8srevet fra godsejernes kontrol som led i Landboreformerne af 20. juni 1788 med en overgangsperiode indtil 1800. I f\xc3\xb8rste omgang omfattede oml\xc3\xa6gningen kun dem, der var under 14 \xc3\xa5r. Dern\xc3\xa6st dem der var over 36 \xc3\xa5r \xe2\x80\x93 og derefter dem, der havde tjent som soldat. Hovedpunktet i denne administrative reform var, at bindingen til godserne blev \xc3\xa6ndret til en binding til udskrivningsdistriktet. Enev\xc3\xa6lden var nu s\xc3\xa5 udbygget, at staten i h\xc3\xb8jere grad selv kunne st\xc3\xa5 for indskrivningen til h\xc3\xa6ren; der var i mindre grad brug for godsejerne som det lokale administrative led._NEWLINE_Det var i "Den Store Landbokommission" at arbejdet med - eller rettere: kampen om - stavnsb\xc3\xa5ndets oph\xc3\xa6velse fandt sted. P\xc3\xa5 den ene side stod fremskridtsvillige m\xc3\xa6nd som Christian Ditlev Frederik Reventlow og kommissionens sekret\xc3\xa6r Christian Colbj\xc3\xb8rnsen, p\xc3\xa5 den anden konservative godsejere. Kommissionen arbejdede meget langsomt med gennemf\xc3\xb8relsen af sine id\xc3\xa9er, da man i nogen grad frygtede, at samfundet skulle g\xc3\xa5 i opl\xc3\xb8sning, hvis man p\xc3\xa5 \xc3\xa9n gang br\xc3\xb8d med det gamle system. Der skulle kongelig indblanding - i form af kronprins Frederik 6. - til for at l\xc3\xb8se denne knude. S\xc3\xa5 det var et vendepunkt, da stavnsb\xc3\xa5ndet oph\xc3\xa6vedes i 1788, om end f\xc3\xb8rst med fuld virkning fra \xc3\xa5r 1800. Landbruget tr\xc3\xa5dte ind i en blomstrende \xc3\xa6ra, der ogs\xc3\xa5 var begyndelsen til de reformer, der kom i \xc3\xa5rene efter, blandt andre indf\xc3\xb8relsen af folkeskolen fra 1814. _NEWLINE_Det nye styre havde heller ingen decideret landbrugspolitik, men i 1785 vandt tilh\xc3\xa6ngerne af landbrugsreformer et afg\xc3\xb8rende slag. Rentekammerets unge chef Christian Ditlev Reventlow havde set svarene p\xc3\xa5 rentekammerets unders\xc3\xb8gelse af konsekvenserne af godsejernes udn\xc3\xa6vnelse af syns- og sk\xc3\xb8nsm\xc3\xa6nd. Svarene viste, at der som regel ikke blev foretaget et nyt syn, n\xc3\xa5r en f\xc3\xa6stebonde d\xc3\xb8de, og en ny skulle overtage g\xc3\xa5rden. S\xc3\xa5ledes kunne den nye bonde og hans arvinger komme til at h\xc3\xa6fte for fejl og mangler, som var der ved overtagelsen. Derfor syntes Reventlow, at tiden var inde til at g\xc3\xb8re noget, og i sommeren 1786 forelagde han sagen for kronprinsen og anbefalede, at man lettede k\xc3\xa5rene for b\xc3\xb8nderne._NEWLINE_Kronprinsen var positiv og bad Reventlow udarbejde et forslag til freml\xc3\xa6ggelse i statsr\xc3\xa5det: Reventlows forslog den 11. juli 1786, at der burde rettes op p\xc3\xa5 det usikre retsforhold mellem godsejerne og f\xc3\xa6steb\xc3\xb8nderne. Desuden mente han, at emner som f\xc3\xa6steindg\xc3\xa5else, hoveri, stavnsb\xc3\xa5nd og pryglestraffe burde inddrages. Reventlow anbefalede at neds\xc3\xa6tte en landbrugskommission, der skulle se n\xc3\xa6rmere p\xc3\xa5 det hele. Ikke alle ministre var enige i det, men Christian 7. kunne s\xc3\xa6tte sin underskrift p\xc3\xa5 dokumentet, da b\xc3\xa5de kronprinsen og A.P. Bernstorff var med p\xc3\xa5 ideen. Den 16 mand store kommission kom til at best\xc3\xa5 af b\xc3\xa5de tilh\xc3\xa6ngere og modstandere af Reventlows planer. Kommission bestod dog overvejende af hans st\xc3\xb8tter, og 8. juni 1787 udstedte kongen de f\xc3\xb8rste reformlove, der kr\xc3\xa6vede, at der skulle foretages uvildige syn og sk\xc3\xb8n b\xc3\xa5de ved f\xc3\xa6steindg\xc3\xa5else og -afst\xc3\xa5else. B\xc3\xb8nder m\xc3\xa5tte ikke l\xc3\xa6ngere s\xc3\xa6ttes fra deres g\xc3\xa5rd uden en retskendelse, og endelig blev brugen af tr\xc3\xa6hest, hundehjul og halsjern forbudt. Den mest omtalte \xc3\xa6ndring kom dog f\xc3\xb8rst i 1788 med afskaffelsen af stavnsb\xc3\xa5ndet, der skulle afvikles frem til 1800. Udskrivelsen af soldater overgik til et statsligt sessionsv\xc3\xa6sen. Det bet\xc3\xb8d, at b\xc3\xb8nderne ikke l\xc3\xa6ngere beh\xc3\xb8vede fripas for at forlade et gods, og godsejerne ikke l\xc3\xa6ngere kunne tvinge dem til at tage et f\xc3\xa6ste ved at true med udskrivelse til de hvervede regimenter. Stavnsb\xc3\xa5ndets oph\xc3\xa6velse havde stor symbolsk betydning som udtryk for b\xc3\xb8ndernes frig\xc3\xb8relse fra godsejerne, men i det samlede landboreformkompleks havde denne reform if\xc3\xb8lge senere vurderinger en mindre betydning._NEWLINE_Soldatpligten p\xc3\xa5hvilede stadig kun b\xc3\xb8nderne, og da h\xc3\xa6ren afskedigede flere og flere af de udenlandske hvervede soldater, steg antallet af udskrevne b\xc3\xb8nder. Loven gav dog en del udveje for ikke at skulle springe soldat. Blandt andet var g\xc3\xa5rdejere og -f\xc3\xa6stere undtaget, hvis de kunne stille en anden i deres sted. Ogs\xc3\xa5 g\xc3\xa5rdejers\xc3\xb8nner uden egen g\xc3\xa5rd kunne stille en anden i deres sted mod en betaling af 30 rigsdaler til statskassen. Endelig kunne bondestanden i henhold til lovens \xc2\xa725 adoptere en fattig dreng fra k\xc3\xb8bstaden og lade ham springe soldat i stedet for en af bondens egne s\xc3\xb8nner. Det bet\xc3\xb8d, at de velhavende inden for bondestanden k\xc3\xb8bte de fattigste til at udf\xc3\xb8re milit\xc3\xa6rtjenesten for sig, pr\xc3\xa6cis som det havde v\xc3\xa6ret f\xc3\xb8r 1788. Da man i 1803 gennemf\xc3\xb8rte en ny h\xc3\xa6rlov, viste det sig at hvervningen af bondesoldater var kommet op p\xc3\xa5 et niveau, s\xc3\xa5 hvervningen af udenlandske soldater kunne oph\xc3\xb8re._NEWLINE_Stavnsb\xc3\xa5ndets afvikling bet\xc3\xb8d, at regeringen mistede st\xc3\xb8tten fra godsejerstanden, ligesom reformerne fik J.O. Schack Rathlou og F.C. Rosenkrantz til at tr\xc3\xa6kke sig tilbage fra deres statsgerning til deres godser. Det var et eksempel p\xc3\xa5 de protester, der kom fra godsejerne over, at deres rettigheder blev afskaffet uden kompensation._NEWLINE_Det lykkedes Bernstorff at f\xc3\xa5 udn\xc3\xa6vnt nogle moderate ministre til statsr\xc3\xa5det fra "det danske parti" blandt godsejerne. Reventlow blev der derimod ikke plads til i statsr\xc3\xa5det, men han fik dog titel af pr\xc3\xa6sident for rentekammeret og fik lov til at fors\xc3\xa6tte sine bestr\xc3\xa6belser p\xc3\xa5 at indf\xc3\xb8re flere landboreformer. Der opstod uventet modstand mod regeringen fra pennef\xc3\xb8rerne for de mest reformvenlige k\xc3\xb8benhavnske borgere i 1789-90. De f\xc3\xb8lte sig tilsidesat af den tyske elite, der regerede landet og dominerede hovedstadens adelige saloner. I den s\xc3\xa5kaldte tyskerfejde fremf\xc3\xb8rte de det synspunkt, at holstenere kunne f\xc3\xa5 embeder i Holsten og ellers ikke. Dermed var indf\xc3\xb8dsrettens idealer udskiftet til fordel for en national aggressivitet, og det sv\xc3\xa6kkede paradoksalt nok regeringens initiativer, som de reformvenlige k\xc3\xb8benhavnere hidtil havde forsvaret over for de mere konservative danske godsejere. Rundt om i landet opfangede b\xc3\xb8nderne signalerne fra reformtilh\xc3\xa6ngerne i K\xc3\xb8benhavn, og mange steder besluttede de sig for at l\xc3\xa6gge pres p\xc3\xa5 godsejerne \xe2\x80\x93 is\xc3\xa6r for at komme det trykkende hoveri til livs. Specielt i \xc3\x98stjylland blev der gennemf\xc3\xb8rt hoveristrejker, og nyheden om Den Franske Revolution i 1789 \xc3\xb8gede kun b\xc3\xb8ndernes forventninger om at kunne slippe for hoveriarbejdet. Protesterne var forst\xc3\xa5elige, men de gjorde det klart for kronprinsen, at han ikke kunne leve med en regering, hvis politik gav n\xc3\xa6ring til udstrakt social uro i landet._NEWLINE_I det samlede landboreformkompleks udgjorde stavnsb\xc3\xa5ndet i det store og hele en biting, men oph\xc3\xa6velsen af denne tvangsforanstaltning havde um\xc3\xa5delig storsymbolsk betydning som udtryk for b\xc3\xb8ndernes frig\xc3\xb8relse fra godsejerne. _NEWLINE_Til et varigt minde om, hvad der er blevet kaldt "Stavnsb\xc3\xa5ndets oph\xc3\xa6velse", rejstes p\xc3\xa5 foranledning af kredse i K\xc3\xb8benhavn Frihedsst\xc3\xb8tten i K\xc3\xb8benhavn som en hyldest til kongemagten.'