b'\n_START_ARTICLE_\nVolkswagen Eurovan (T4)\n_START_SECTION_\nTeknik\n_START_PARAGRAPH_\nT4 var den f\xc3\xb8rste transportermodel fra Volkswagen, som fandtes med to forskellige l\xc3\xa6ngder og akselafstande. Det nye drivlinjekoncept med tv\xc3\xa6rliggende frontmotor og forhjulstr\xc3\xa6k medf\xc3\xb8rte frem for alt en gennemg\xc3\xa5ende lasteflade._NEWLINE_Undervognen havde separate hjuloph\xc3\xa6ng. Forakslen var udstyret med dobbelte tv\xc3\xa6rled med torsionsfjedre. Bagtil var bilen udstyret med bagaksel med skr\xc3\xa5led og skruefjedre, som muliggjorde en dyb lasteflade. Styret\xc3\xb8jet var af tandstangstypen, p\xc3\xa5 Transporter med femcylindrede motorer samt p\xc3\xa5 Caravelle GL og Multivan, og fra 1995 i samtlige versioner, ligeledes med hydraulisk servostyring. De firecylindrede versioner var ved introduktionen kun udstyret med 14"-hjul. Bagakslen var frem til slutningen af 1995 udstyret med tromlebremser. P\xc3\xa5 versioner uden ABS-bremser var bremsesystemet, ligesom allerede siden T2, udstyret med en lastafh\xc3\xa6ngig bremsekraftregulator for i alle belastningstilstande at forhindre overbremsning af baghjulene. Automatgear kunne kun f\xc3\xa5s til de fem- og sekscylindrede motorer og klimaanl\xc3\xa6g kun i forbindelse med motorer p\xc3\xa5 mindst 2,0 liter._NEWLINE_Ud over Transporter som varebil, som hovedsageligt blev benyttet af firmaer og myndigheder, blev frem for alt Multivan en succes, da den med sit praktiske kabineudstyr (klapbord, seng og enkelts\xc3\xa6der i anden r\xc3\xa6kke) tilb\xc3\xb8d meget komfort til passagererne og havde personbilslignende m\xc3\xa5l. Denne version var den eneste som blev eksporteret til USA, der med v\xc3\xa6sentligt bedre udstyr under navnet Eurovan._NEWLINE_T4 fandtes med to forskellige akselafstande (2920 mm og 3320 mm), hvor Multivan kun fandtes med kort akselafstand. Merprisen for den lange version var i starten 1.000 DM._NEWLINE_I mods\xc3\xa6tning til de tidligere modeller T2 og T3 med h\xc3\xa6kmotor manglede ladvognen "rummet" under ladet. Det lille afl\xc3\xa5selige opbevaringsrum i rummet mellem motor og f\xc3\xb8rerhus var i den lille udf\xc3\xb8relse ogs\xc3\xa5 monteret p\xc3\xa5 dobbeltkabineversionen af T3 og blev til T4 tilbudt af nogle tilbeh\xc3\xb8rsfabrikanter til efterf\xc3\xb8lgende montering._NEWLINE_Det tyske Bundeswehr indk\xc3\xb8bte i 1995 som efterf\xc3\xb8lger for T3-ladvognene T4 i ca. 5610 eksemplarer.\n_START_SECTION_\nT4 GP (1995\xe2\x88\x922003)\n_START_PARAGRAPH_\nT4 fik i slutningen af 1995 en "Gro\xc3\x9fe Produktaufwertung" (GP), Volkswagens betegnelse for facelift._NEWLINE_Udenp\xc3\xa5 blev den forreste del af karrosseriet forl\xc3\xa6nget med 8 cm p\xc3\xa5 Multivan, Caravelle og California. Den hidtil rektangul\xc3\xa6re k\xc3\xb8lergrill fik p\xc3\xa5 disse dyrere versioner den p\xc3\xa5 dav\xc3\xa6rende tidspunkt Volkswagen-typiske "Happy-Face" med kegleformede forlygter og hvide i stedet for gule blinklys. Dermed ville Volkswagen adskille personbilsversionerne optisk fra Transporter, som beholdt sit hidtidige design frem til produktionens slutning. Ligesom de andre T4-versioner fik ogs\xc3\xa5 den simplere Transporter nye, elastiske kofangere, som bagfra kunne kendes p\xc3\xa5 to t\xc3\xa5gebaglygter (i Tyskland og mange andre lande af lovm\xc3\xa6ssige grunde fik kun den venstre en lygteenhed). Faceliftet omfattede ligeledes talrige tekniske \xc3\xa6ndringer, s\xc3\xa5som nye hjul og skivebremser p\xc3\xa5 alle hjul. Samtlige versioner fik et udst\xc3\xb8dningssystem med nedadrettet dobbeltender\xc3\xb8r. I kabinen fik instrumentbr\xc3\xa6ttet nye kontakter samt kombiinstrument, indtr\xc3\xa6k og bekl\xc3\xa6dninger._NEWLINE_Samtidig med det store facelift kom T4 for f\xc3\xb8rste gang med en TDI-motor, en femcylindret 2,5-litersmotor som f\xc3\xb8rste gang blev benyttet i 1990 i Audi 100 med 88 kW (120 hk), men i T4 var neddroslet til 75 kW (102 hk). Med introduktionen af den l\xc3\xa6ngere forvogn blev det for f\xc3\xb8rste gang muligt at indbygge en 2,8-liters VR6-motor med 103 kW (140 hk), igen neddroslet i forhold til personbilsversionen med 128 kW (174 hk). Begge de nye motorer kunne kendes p\xc3\xa5 TDI- hhv. VR6-skrifttr\xc3\xa6kket i k\xc3\xb8lergrillen og bagp\xc3\xa5, og VR6 havde ligeledes 16"-hjul og k\xc3\xb8lergrilllameller i bilens farve. I 1998 kom der en effekt\xc3\xb8get version af TDI-motoren med 111 kW (151 hk), som udefra kunne kendes p\xc3\xa5 det r\xc3\xb8de "I" i TDI-skrifttr\xc3\xa6kket, samt en neddroslet version af TDI med 65 kW (88 hk) med bl\xc3\xa5t "I". Den firecylindrede dieselmotor beholdt derimod sin hvirvelkammerindspr\xc3\xb8jtning frem til produktionens slutning, hvilket kunne ses p\xc3\xa5 det manuelle koldstartstr\xc3\xa6k ved f\xc3\xb8rerpladsen. Heller ikke den femcylindrede sugediesel blev lavet om til en SDI, men derimod neddroslet til 55 kW (75 hk) og udstyret med oxidationskatalysator. Som sidste nyhed fik T4 i \xc3\xa5r 2000 en optimeret version af VR6-motoren med 150 kW (204 hk), genkendelig p\xc3\xa5 V6-skrifttr\xc3\xa6kket med r\xc3\xb8dt "6".\n_START_SECTION_\nGenerelt\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8bet af sin 13-\xc3\xa5rige levetid har T4 fandtes med flere forskellige motorer. Benzinmotorerne havde fra fabrikken indspr\xc3\xb8jtning eller karburator. Dieselmotorerne havde hvirvelkammerindspr\xc3\xb8jtning og fandtes som turbo- eller sugemotorer. Desuden fandtes der turboladede dieselmotorer med direkte indspr\xc3\xb8jtning (TDI).\n_START_SECTION_\nBenzinmotorer\n_START_PARAGRAPH_\nBenzinmotorerne fandtes i starten i firecylindrede udgaver p\xc3\xa5 1,8 og 2,0 liter samt i en femcylindret udgave p\xc3\xa5 2,5 liter. Motoren p\xc3\xa5 1,8 liter med 49 kW (67 hk) var den eneste med karburator, alle andre benzinmotorer havde indspr\xc3\xb8jtning. Karburatormotoren havde fra 1990 til 1992 motorkoden PD. I dette tidspunkt blev forg\xc3\xa6ngeren T3 produceret sidel\xc3\xb8bende med T4. Motoren blev i alt monteret i 2.020 biler og er dermed den mest sj\xc3\xa6ldne af motorvarianterne._NEWLINE_2,0-liters benzinmotoren med indspr\xc3\xb8jtning (AAC med 62 kW (84 hk)) blev derimod produceret stort set uforandret fra produktionen startede i 1990 og til den sluttede i 2003. Den blev monteret i ca. 110.000 biler, hvilket er mere end 50 gange flere biler end karburatormotoren._NEWLINE_Den femcylindrede 2,5-liters benzinmotor ydede 81 kW (110 hk), men i august 1996 blev effekten \xc3\xb8get til 85 kW (115 hk). Denne motor fandtes i seks forskellige versioner, tre med 81 kW (110 hk) og tre med 85 kW (115 hk). Den st\xc3\xa6rke version fandtes kun i den faceliftede model, da den kom et halvt \xc3\xa5rs tid efter faceliftet._NEWLINE_Samtidig med faceliftet i 1996 tilkom der ligeledes en 2,8-liters VR6-motor med 103 kW (140 hk) og motorkoden AES. I 2000 fik motoren fireventilet topstykke hvorved effekten steg til 150 kW (204 hk), denne gang det samme som i personbilsversionen. Denne st\xc3\xa6rkeste motor i T4 havde motorkoden AMV og fandtes kun med automatgear.\n_START_SECTION_\nDieselmotorer med hvirvelkammerindspr\xc3\xb8jtning\n_START_PARAGRAPH_\nFrem til 1996 var alle dieselmotorer i T4 udstyret med hvirvelkammerindspr\xc3\xb8jtning. Den svageste motor var p\xc3\xa5 1,9 liter, ydede 44 kW (60 hk) og blev monteret i 144.720 biler. Den udgik af programmet samtidig med faceliftet i december 1995._NEWLINE_Den i 1992 introducerede, turboladede version af samme motor (kode ABL) ydede 50 kW (68 hk). Fra 1X-motoren udgik og frem til produktionen af T4 oph\xc3\xb8rte blev den den svageste dieselmotor i T4, ligesom AAC hos benzinmotorerne._NEWLINE_Med fem cylindre var hvirvelkammerdieselmotoren i T4 p\xc3\xa5 2,4 liter og fandtes i to forskellige udf\xc3\xb8relser. Den frem til september 1998 producerede AAB-motor med 57 kW (78 hk) blev monteret i 432.060 biler og er dermed den mest almindelige motor i T4. Det sidste \xc3\xa5r kunne den kun leveres i kombination med firehjulstr\xc3\xa6k, indtil dette ekstraudstyr blev flyttet til TDI-motoren. Efterf\xc3\xb8lgeren, AJA, ydede 55 kW (75 hk), var fra fabrikken udstyret med oxidationskatalysator, blev monteret i 74.460 biler og blev i programmet helt frem til produktionens indstilling i juni 2003._NEWLINE_I mods\xc3\xa6tning til andre modeller fra Volkswagen Nutzfahrzeuge (LT og Caddy) fandtes T4 ikke med SDI-motor (med direkte indspr\xc3\xb8jtning uden turbolader).\n_START_SECTION_\nDieselmotorer med direkte indspr\xc3\xb8jtning (TDI)\n_START_PARAGRAPH_\nFra slutningen af 1995 kunne ogs\xc3\xa5 T4 leveres med Volkswagens turbodieselmotorer med direkte indspr\xc3\xb8jtning (TDI). I T4 fandtes TDI-motoren kun i en version p\xc3\xa5 2,5 liter. Slagvolumet var med 2461 cm\xc2\xb3 det samme som i den femcylindrede benzinmotor._NEWLINE_I 1998 kom TDI-motoren i en effektreduceret version med 65 kW (88 hk) og motorkoden AJT. I mods\xc3\xa6tning til de andre TDI-motorer i modelserien havde denne version ingen ladeluftk\xc3\xb8ler. Biler med denne motor kunne kendes p\xc3\xa5 det bl\xc3\xa5 "I" i TDI-skrifttr\xc3\xa6kket. En yderligere version af denne motor havde fra 2001 motorkoden AYY; begge blev i modelprogrammet resten af seriens levetid._NEWLINE_"Standardversionen" af T4 TDI havde et komplet s\xc3\xb8lvfarvet TDI-skrifttr\xc3\xa6k. Den mest almindelige af disse TDI-motorer med motorkoden ACV blev produceret i et styktal p\xc3\xa5 391.850. Hertil kom 22.080 TDI-motorer af type AUF, som kun fandtes med automatgear og prim\xc3\xa6rt blev solgt til myndigheder samt fra 2001 4.780 TDI-motorer med koden AYC._NEWLINE_Syncro-versionerne, som havde en d\xc3\xa5rligere udst\xc3\xb8dningsnorm end de forhjulstrukne versioner, havde fra 2001 en TDI-motor med 75 kW (102 hk) og koden AXL. Denne motor var p\xc3\xa5 trods af sin effekt baseret p\xc3\xa5 111 kW (151 hk)-motoren. AXL-motoren blev ikke altid benyttet i T4 Syncro, men udvidede derimod motorprogrammet. ACV-motoren blev dermed benyttet i en st\xc3\xb8rre styktal end AXL. Da AXL-motoren havde et st\xc3\xb8rre pladsbehov, blev motoren kun benyttet i versionerne med lang forvogn._NEWLINE_Den st\xc3\xa6rkeste TDI-motor med 111 kW (151 hk) kunne kun leveres i Caravelle og Multivan. Alle biler med denne motor havde lang forvogn og kunne kendes p\xc3\xa5 det r\xc3\xb8de "I" i TDI-skrifttr\xc3\xa6kket. 18.990 biler bygget i \xc3\xa5rene 1998 til 2001 havde motorkoden AHY, mens yderligere 28.950 mellem 2000 og 2003 byggede biler havde motorkoden AXG._NEWLINE_En 1,9 TDI-motor fandtes ikke i T4, men f\xc3\xb8rst i efterf\xc3\xb8lgeren T5. Brugte biler, som i salgsannoncer markedsf\xc3\xb8res som 1,9 TDI, er enten forkert betegnede biler med ABL-motoren eller biler, hvor ejeren har udskiftet den fabriksmonterede motor med en 1,9 TDI-motor fra en anden Volkswagen-model.'