b'\n_START_ARTICLE_\nVolvo S40/V50\n_START_SECTION_\nModelhistorie\n_START_PARAGRAPH_\nI slutningen af 2003 blev sedanmodellen S40 (S40 II), pr\xc3\xa6senteret. I rammerne af Volvos dengang aktuelle navngivningspolitik kom den tilsvarende stationcar ikke til at hedde V40 II, men i stedet V50. Modellerne, som blev bygget p\xc3\xa5 Volvos fabrik i belgiske Gent, kom p\xc3\xa5 markedet i for\xc3\xa5ret 2004._NEWLINE_Den for S40/V50 tilgrundliggende platform, internt betegnet P1x, blev udviklet sammen med Ford. Udover Volvo-modellerne S40 II, V50 og C30 var ogs\xc3\xa5 Ford Focus, Mazda3 og Mazda5 bygget p\xc3\xa5 samme platform. S\xc3\xa5vel platformen som undervogns- og gearkassekomponenterne var dermed identiske med Mazda3. Karrosseriet var i mods\xc3\xa6tning til forg\xc3\xa6ngerens ca. 34% stivere._NEWLINE_Bilens ydre blev tilpasset Volvos dengang aktuelle designsprog, og kabinen fik en "fritsv\xc3\xa6vende" midterkonsol.\n_START_SECTION_\nFacelift\n_START_PARAGRAPH_\nI april 2007 fik S40 og V50 et facelift, som hovedsageligt kunne kendes p\xc3\xa5 let modificerede kofangere og ny baglygtegrafik. Motorprogrammet var i vidt omfang u\xc3\xa6ndret, dog ydede topmodellen T5 i den faceliftede udgave 169 kW (230 hk) i stedet for den oprindelige models 162 kW (220 hk). Derudover blev S40 ogs\xc3\xa5 solgt som Flexible Fuel Vehicle med 1,8-litersmotoren med 92 kW (125 hk)._NEWLINE_I maj 2012 indstillede Volvo produktionen af S40 og V50. Efterf\xc3\xb8lgeren for begge modeller var hatchbacken V40.\n_START_SECTION_\nSikkerhed\n_START_PARAGRAPH_\nI Euro NCAPs kollisionstest fik V50 ligesom Ford Focus fem stjerner ud af fem mulige. Derudover er modellen af det svenske forsikringsselskab Folksam blevet bed\xc3\xb8mt som v\xc3\xa6rende mindst 20 procent sikrere end middelbilen.\n_START_SECTION_\nMotorer\n_START_PARAGRAPH_\nAf sparegrunde var ogs\xc3\xa5 de firecylindrede motorer i vidt omfang identiske med dem monteret i Ford Focus og Mazda3. De femcylindrede motorer var dog lavet af Volvo selv, b\xc3\xa5de benzin- og dieselmotorerne. Ford k\xc3\xb8bte af Volvo 2,5-litersmotoren med 162 kW (220 hk) til brug i Ford Focus ST/RS, Ford Mondeo og Ford S-MAX._NEWLINE_Benzinmotorerne gik fra 1,6 med 74 kW (100 hk) til topmodellen T5 med 169 kW (230 hk). Dieselprogrammet gik fra PSA og Fords 1,6-liters dieselmotor med 80 kW (109 hk), over den fra samme samarbejde stammende 2,0-litersmotor med 100 kW (136 hk) til Volvos egen D5-motor med 132 kW (180 hk). Alle dieselmotorer fik i december 2005 partikelfilter som standardudstyr._NEWLINE_I for\xc3\xa5ret 2010 blev motorprogrammet modificeret, s\xc3\xa5 de to mindste benzinmotorer udgik og 2,0\'eren ogs\xc3\xa5 kunne f\xc3\xa5s som FlexiFuel. 1,6-liters dieselmotoren hed nu D2 og fik sin effekt \xc3\xb8get til 84 kW (114 hk). Den firecylindrede 2,0-dieselmotor blev afl\xc3\xb8st af en femcylindret egenudviklet motor med samme slagvolume, som kunne f\xc3\xa5s som D3 med 110 kW (150 hk) og D4 med 130 kW (177 hk)._NEWLINE_Som svar p\xc3\xa5 Toyota Prius kom i 2009 DRIVe-udgaven med 1,6 D-motor med 80 kW (109 hk) og senere 84 kW (114 hk), start/stop-system og andre detaljer til forbrugsreducering p\xc3\xa5 markedet, dog uden eldrift (hybrid).'