b'\n_START_ARTICLE_\nSvalbardtraktaten\n_START_PARAGRAPH_\nSvalbardtraktaten, ogs\xc3\xa5 kendt som Paristraktaten, er en traktat indg\xc3\xa5et 9. februar 1920 i Paris mellem flere lande om \xc3\xb8gruppen Svalbard. Den sl\xc3\xa5r "Norges fulde og uindskr\xc3\xa6nkede h\xc3\xb8jhedsret over Svalbard\xc3\xb8gruppen" fast. Aftalen giver Norge suver\xc3\xa6nitet over Svalbard: Spitsbergen og \xc3\xb8erne omkring, Bj\xc3\xb8rn\xc3\xb8ya og Hopen. Traktaten fastsl\xc3\xa5r videre at alle traktatparter skal have "lige ret til fisk og fangst" i disse omr\xc3\xa5der og i deres territoriale farvande. Bestemmelsen om ligeret g\xc3\xa6lder efter traktatens ordlyd kun indenfor territorialgr\xc3\xa6nsen, som da udgjorde fire s\xc3\xb8mil. Sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om i hvilken afstand ligebehandlingsprincippet skal g\xc3\xa6lde er i midlertid omstridt._NEWLINE_Underskriverstaterne var Danmark, USA, Storbritannien, Norge, Frankrig, Italien, Japan, Holland og Sverige. Flere end 30 yderligere stater har underskrevet traktaten ved et senere tidspunkt, inklusive Sovjetunionen i 1924._NEWLINE_Traktaten tager sigte p\xc3\xa5 at sikre Svalbards udvikling og den fredelige udnyttelse af naturressourcerne der. Norges suver\xc3\xa6nitet er dog begr\xc3\xa6nset p\xc3\xa5 en s\xc3\xa5dan m\xc3\xa5de, at borgerne i enhver af de stater, der har underskrevet Svalbardtraktaten, har lige ret til at drive n\xc3\xa6ringsvirksomhed, jagt og fiskeri p\xc3\xa5 \xc3\xb8erne og i deres territorialfarvand._NEWLINE_Svalbard er en demilitariseret zone. I 1950\'erne erkl\xc3\xa6rede den norske regering Svalbard som neutralt omr\xc3\xa5de, med den begr\xc3\xa6nsning at NATO fik ret til at gribe ind, s\xc3\xa5fremt neutraliteten skulle blive kr\xc3\xa6nket p\xc3\xa5 nogen m\xc3\xa5de.'