b'\n_START_ARTICLE_\nNederlandsk (sprog)\n_START_SECTION_\nBegrebsforklaring\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark og visse andre lande er hollandsk et almindeligt navn for sproget. Belgiere og nederl\xc3\xa6ndere vil ofte protestere mod at sproget kaldes hollandsk, fordi de opfatter hollandsk som den dialekt, der tales i provinserne Noord-Holland og Zuid-Holland. Belgiere vil ofte fremh\xc3\xa6ve at mange af de \xc3\xa6ldste tekster p\xc3\xa5 hollandsk faktisk stammer fra det middelalderlige grevskab Flandern. _NEWLINE_Nederlandsk har ved siden af hollandsk flere dialekter som brabantsk, limburgsk, zeeuws, achterhoeks, vestfrisisk, Stellingwarfsk, Twents, Veluwsk, groningsk og drentsk, m.fl. Standardnederlandsk blev f\xc3\xb8rst officielt fastlagt ved udgivelsen af bibelen kaldet Statenvertaling af 1637. Flamsk er et dialekt af det nederlandske sprog. Dette kan henvise til standardnederlandsk med flamsk udtale eller til de egentlige flamske dialekter. I sprogvidenskabelig sammenh\xc3\xa6ng bruger man kun ordet flamsk om dialekterne vest- og \xc3\xb8stflamsk, der h\xc3\xb8rer hjemme i det historiske Flandern (den vestlige del af Belgien og det nordligste hj\xc3\xb8rne af Frankrig). I resten af Belgien tales der fransk (vallonsk dialekt) og tysk._NEWLINE_Selv om mange alts\xc3\xa5 kalder sproget i Nederlandene for hollandsk og sproget i det nordlige Belgien for flamsk, er der tale om en og samme sprog med f\xc3\xa6lles normer og retskrivning. I begge lande taler man standardnederlandsk i f.eks. radio og fjernsyn. Der er en beskeden forskel i ordforr\xc3\xa5det, svarende til forskellene p\xc3\xa5 tysk i Tyskland og \xc3\x98strig, og der er karakteristiske forskelle i udtale. I de egentlige dialekter er der langt st\xc3\xb8rre forskelle, men udtale- og dialektgr\xc3\xa6nserne f\xc3\xb8lger ikke statsgr\xc3\xa6nsen, hvorfor det er forkert at dele nederlandsk op i "hollandsk og flamsk"._NEWLINE_Indtil 1950\'erne hed sproget i det nordlige Belgien officielt flamsk, men da blev der overvejende brugt fransk som kultursprog i Belgien, og det var endnu ikke afgjort om flaml\xc3\xa6nderne ville satse p\xc3\xa5 et s\xc3\xa6rligt flamsk eller et f\xc3\xa6lles nederlandsk skriftsprog. Siden 1960\'erne har den Nederlandske Sprogunion f\xc3\xb8rt en aktiv harmoniseringspolitik, der sikrer f\xc3\xa6lles normer for grammatik og retskrivning. N\xc3\xa5r man har brug for at skelne mellem de to nationale varianter, hedder de officielt nordnederlandsk og sydnederlandsk, men i daglig tale omtaler mange stadig den sydlige variant som flamsk.\n_START_SECTION_\nDialekter og regionalsprog\n_START_PARAGRAPH_\nInden for det nederlandske sprogomr\xc3\xa5de findes der mange forskellige dialekter._NEWLINE_Nedersaksisk og limburgsk danner et gr\xc3\xa6nseomr\xc3\xa5de til henholdsvis nedertysk og h\xc3\xb8jtysk, og det kan diskuteres om de skal medregnes til de nederlandske dialekter. Nedersaksisk tales ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 den anden side af gr\xc3\xa6nsen, i Nordtyskland, hvor det kaldes nedertysk eller plattysk. Nedersaksisk og limburgsk er officielt anerkendt som regionalsprog. Det er under overvejelse om dialekten Zeeuws (i Zeeland) ogs\xc3\xa5 skal anerkendes som regionalsprog. _NEWLINE_I provinsen Frisland tales frisisk, der er et separat sprog og ikke en dialekt af nederlandsk._NEWLINE_P\xc3\xa5 nederlandsk bruger man ofte begrebet streektaal ("egnssprog"), der b\xc3\xa5de kan omfatte dialekterne og separate sprog som frisisk._NEWLINE_Det nederlandsk-tyske dialektomr\xc3\xa5de er s\xc3\xa5ledes et kontinuum, hvor det ene sprog langsomt g\xc3\xa5r over i det andet. I dag er varianterne p\xc3\xa5 begge sider af gr\xc3\xa6nsen naturligvis blevet pr\xc3\xa6get af de nationale standardsprogs ordforr\xc3\xa5d, hvorfor sproggr\xc3\xa6nsen er blevet noget skarpere end f\xc3\xb8r. Det tyske og det nederlandske rigssprog er separate sprog, fordi de er baseret p\xc3\xa5 germanske dialekter meget langt fra hinanden og med tiden har udviklet hver sit ordforr\xc3\xa5d, grammatik, retskrivning og litteratur.\n_START_SECTION_\n300 \xc3\xa5r Nederlandsk p\xc3\xa5 Amager\n_START_PARAGRAPH_\nChristian 2. hentede i sin tid 24 bondefamilier fra Nederlandene til Amager hvor de bosatte sig i Store Magleby som blev grundlagt i 1521._NEWLINE_Her blev der flittigt talt nederlandsk i cirka 300 \xc3\xa5r, da selve undervisning p\xc3\xa5 byens skole og pr\xc3\xa6stens pr\xc3\xa6diken i byens kirke forgik p\xc3\xa5 nederlandsk. I 1811 m\xc3\xa5tte de nederlandsktalende familier dog b\xc3\xb8je sig for de danske myndigheder, der bestemte, at der nu skulle tales dansk. At nederlandsk p\xc3\xa5 Holbergs tid uden st\xc3\xb8rre vanskelighed blev forst\xc3\xa5et i K\xc3\xb8benhavn, kan ses af hans komedier; se f.eks. her.\n_START_SECTION_\nNederlandsk nu\n_START_PARAGRAPH_\nDanskere opfatter ofte nederlandsk som en "blanding mellem tysk og engelsk". \xc3\x85rsagen til denne opfattelse er som regel, at man genkender elementer fra b\xc3\xa5de tysk og engelsk; nederlandsk er imidlertid ikke en blanding mellem disse to moderne sprog. De sydlige vestgermanske dialekter i de h\xc3\xb8jtyske omr\xc3\xa5der, som det moderne tyske sprog er baseret p\xc3\xa5, har gennemg\xc3\xa5et den germanske lydforskydning. Denne forvandling har dog ikke p\xc3\xa5virket de nordlige vestgermanske sprog, som er forl\xc3\xb8bere for de lavtyske dialekter, samt engelsk og nederlandsk. Selv om nederlandsk i struktur minder om det n\xc3\xa6rt besl\xc3\xa6gtede tysk, deler det derfor fortsat kendetegn med engelsk, der p\xc3\xa5 et meget tidligt stadium har udskilt sig fra de \xc3\xb8vrige vestgermanske sprog. _NEWLINE_Eftersom nederlandsk er t\xc3\xa6t besl\xc3\xa6gtet med plattysk, er der en stor gensidig forst\xc3\xa5else mellem talere af dansk og nederlandsk \xe2\x80\x93 i hvert fald p\xc3\xa5 skrift. Plattysk har nemlig haft meget stor indvirkning p\xc3\xa5 dansk i middelalderen, og omkring 30-35% af det danske ordforr\xc3\xa5d og faste udtryk er afledt af plattysk. I udtale adskiller sprogene sig dog markant (se nedenfor).'