b'\n_START_ARTICLE_\nDiego de Almagro\n_START_SECTION_\nBegyndelsen\n_START_PARAGRAPH_\nDiego de Almagro kom til Den Nye Verden med en kongelig spansk koloniseringsfl\xc3\xa5de ledet af admiral og guvern\xc3\xb8r Pedro Arias de Avila (Pedrarias Davila) i 1514. Ekspeditionen skulle erobre land og undertvinge urbefolkningen i Dari\xc3\xa9n-kysten af dagens Panama og den caribiske kyst af dagens Colombia. I Dari\xc3\xa9n var det allerede etableret en lille koloni med navn Santa Marta Antigua, som blev udgangspunkt for kampagnen. Lederen for den allerede etablerede koloni, Balboa, havde \xc3\xa5ret f\xc3\xb8r opdaget Sydhavet (Stillehavet) p\xc3\xa5 den anden side af Panamatangen, og havde af den spanske konge f\xc3\xa5et eneret p\xc3\xa5 at udforske kysterne af Sydhavet, men var underordnet guvern\xc3\xb8ren. Men da guvern\xc3\xb8r Davila mist\xc3\xa6nkte Balboa for at have sveget ham, blev Balboa d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den og henrettet i 1519, og Sydhavets kyster blev taget i \xc3\xb8jesyn. Mens de Caribiske kyster var d\xc3\xa6kket af mangroveskov og indlandet af jungle, opdagede guvern\xc3\xb8ren, at Sydhavskyster var langt mere tilg\xc3\xa6ngelig, og Panama By blev grundlagt her samme \xc3\xa5r. Alle spanjolere blev overf\xc3\xb8rte til den nye administrationsby, og Santa Marta Antigua blev nedlagt. Som respekteret officer blev Almagro tildelt en encomienda uden for byen som tak for sine tjenester.\n_START_SECTION_\nAlliancen med Francisco Pizarro\n_START_PARAGRAPH_\nI Panama by blev Almagro ven med en anden encomendero, nemlig Francisco Pizarro. Pizarro var kommet til Dari\xc3\xa9n allerede i 1509 sammen med Balboa da Santa Marta Antigua blev etableret. Men da den nye guvern\xc3\xb8r Davila kom til kolonien i 1514, havde Pizarro straks skiftet loyalitet og var blevet guvern\xc3\xb8rens mand. Dette gav Pizarro en encomienda, da han kom til Panama. Da arbejdskraften ganske tidlig begyndte at udtyndes p\xc3\xa5 grund af den h\xc3\xa5rde arbejdsbelastning, de encomenderte indianerne blev udsatte for, deltog b\xc3\xa5de Almargro og Pizarro i en ekspedition til det folkerige Nicaragua i 1522 for at erobre landet og skaffe sig ny arbejdskraft ved at overf\xc3\xb8re de besejrede indianerne til sine g\xc3\xa5rde i Panama._NEWLINE_Samme \xc3\xa5r h\xc3\xb8rte de om den fantastiske erobring af Aztekerriget i Mexico, og samtidig vendte en gruppe spanjolere tilbage fra en rejse sydover med beretningen om de fantastiske rigdomme, som skulle befinde sig i Guldlandet i Andesbjergene. Almagro og Pizarro blev enige om, at de sammen skulle igangs\xc3\xa6tte et projekt for at erobre landet efter inspiration af erobringen af Aztekerriget. Med p\xc3\xa5 laget fik de ogs\xc3\xa5 pr\xc3\xa6sten Luque, som havde st\xc3\xb8rre midler til at investere i projektet. Med velsignelse fra guvern\xc3\xb8r Davila igangsatte de s\xc3\xa5 deres projekt.\n_START_SECTION_\nJagten p\xc3\xa5 Inkariget\n_START_PARAGRAPH_\nI 4 \xc3\xa5r arbejdede de to allierede sig sydover langs Sydhavets kyster. Det var en vanskelig opgave med meget modgang. Efter et angreb fra fjendtlige indianere flygtede Pizarro og Almagro med sine skibe ud til \xc3\xb8en Isla Gallo, udslidt og med manko p\xc3\xa5 forsyninger. Mens Pizarro og hans m\xc3\xa6nd ventede p\xc3\xa5 Isla Gallo, sejlede Almagro tilbage til Panama By for at skaffe nye forsyninger. Men i Panama var det kommet en ny guvern\xc3\xb8r, Pedro de los Rios. Han betragtede Pizarros og Almagros projekt som et mislykket eventyr som kostede for meget, desuden br\xc3\xb8d det med hans egne interesser. Han n\xc3\xa6gtede derfor Almagro at forlade byen, og sendte i stedet et eget skib for at hente Pizarro og hans m\xc3\xa6nd tilbage. Pizarro n\xc3\xa6gtede at forlade \xc3\xb8en, og blev igen med 12 loyale m\xc3\xa6nd, mens resten blev med tilbage til Panama By. Da Almagro h\xc3\xb8rte om at Pizarro var blitt igjen, lykkedes det ham at snige sig ud fra havnen med et skibe med b\xc3\xa5de flere m\xc3\xa6nd og forsyninger, og kom til Pizarros unds\xc3\xa6tning. S\xc3\xa5ledes reddede han Pizarro. Sammen sejlede de videre sydover, og kom til sidst til byen Tumbes, hvor de ved selvsyn kunne se rigdommene til Inkariget. De sejlede tilbage til Panama fast bestemt p\xc3\xa5 at vende tilbage for at erobre riget og forsyne sig af rigdommene.\n_START_SECTION_\nErobringen af Inkariget\n_START_PARAGRAPH_\nVel tilbage i Panama fandt de ingen velvilje hos guvern\xc3\xb8r de los Rios. P\xc3\xa5 trods af rigdommene de kunne lokke med, n\xc3\xa6gtede han dem at g\xc3\xa5 videre med projektet. Til sidst opgav de at fors\xc3\xb8ge at vinde st\xc3\xb8tte i Panama, og Pizarro rejste i 1529 til Spanien for at henvende sig direkte til kong Karl om st\xc3\xb8tte til projektet. Kongen blev begejstret, og gav Pizarro alle fuldmagter. Da han kom tilbage til Panama i 1531, havde han til og med f\xc3\xa5et titlen Adelantado af Peru, (til Almagro havde han bare sikret en mere underordnet titel), skaffet sig mandskab og forsynet sig af alle de v\xc3\xa5ben, han m\xc3\xa5tte tr\xc3\xa6nge fra Spaniens v\xc3\xa5bendepot p\xc3\xa5 Jamaica. Med sig havde han ogs\xc3\xa5 sine br\xc3\xb8dre Fernando, Gonzalo og Juan. M\xc3\xa6ndene Pizarro havde med sig betragtet han som sine, men kong Karl havde ogs\xc3\xa5 givet dem ret til at skaffe flere m\xc3\xa6nd til sin ekspedition i Panama, og mens Pizarro sejlede i forvejen, satte Almagro straks i gang med at skaffe sig egne folk. Pizarro lovede at vente p\xc3\xa5 sin allierede i Tumbez._NEWLINE_Pizarro holdt ikke sit l\xc3\xb8fte. Da Almagro endelig ankom Tumbez med sine nyhvervede m\xc3\xa6nd, fandt han, at Pizarro allerede havde forladt byen. Han var marcheret sydover til byen Cajamarca, hvor Inkarigets hersker Atahualpa skulle befinde sig. Almagro og Pizarro havde planlagt at f\xc3\xb8lge eksemplet til Cortes i Mexico, som havde taget kontrollen over hele riget ved at tage kong Moctezuma til fange, og styre gennem ham. Nu n\xc3\xa5r Pizarro vidste hvor rigets kejser befandt sig, ville han ikke vente._NEWLINE_Almagro skyndte sig efter, men da han ankom Cajamarca, fandt han, at Pizarro allerede havde taget Atahualpa til fange og f\xc3\xa5et ham til at fylde et af paladsets rom med guld og et med s\xc3\xb8lv mod l\xc3\xb8fte om at blive sluppet fri. Almagro forlangte, at guldet og s\xc3\xb8lvet skulle fordeles lige mellem Pizarro og Almagro og begge parters m\xc3\xa6nd, men det n\xc3\xa6gtede Pizarro; det var ham og hans m\xc3\xa6nd, som havde gjort det grove arbejde, og derfor skulle de have mest. Almagro og hans m\xc3\xa6nd skulle f\xc3\xa5 1/10. Almagro var rasende. Han svarede med at n\xc3\xa6gtede Pizarro at l\xc3\xb8slade Atahualpa. Han fik ogs\xc3\xa5 h\xc3\xb8re at landet havde v\xc3\xa6ret igennem en borgerkrig, og at Atahualpas motstander, broderen Huascar, var blevet taget til fange lige f\xc3\xb8r de hvides ankomst, i tillegg til at Huascar var den retm\xc3\xa6ssige arving til tronen. Almagro \xc3\xb8jnede en chance til at vinde spillet om magten, og sendte nogen af sine ryttere sydover til stedet Huascar blev holdt som fange for at befri ham og udr\xc3\xa5be ham som hersker. Men Atahualpa h\xc3\xb8rte om Almagros planer, og var hurtigere til at sende besked sydover. Da rytterne ankom til fangelejren, var Huascar blevet dr\xc3\xa6bt. Almagro blev igen taget ved n\xc3\xa6sen. Han var rasende og forlangte, at Atahualpa skulle d\xc3\xb8mmes for brodermord, flerkoneri og incest (han var efter inkaernes tradition gift med sin egen s\xc3\xb8ster). Han blev stillet for en spansk domstol og blev d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den og garroteret._NEWLINE_Derefter rejste Almagro og Pizarro videre sydover sammen. Forholdet mellem de to allierede var nu d\xc3\xa5rlig, men s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge de befandt sig i fjendeland, m\xc3\xa5tte de holde sammen. Undervejs modstod de flere angreb fra inkastyrker, og indtog hovedstaden Cusco. Her udr\xc3\xa5bte de en ny inkahersker, Manco Inca Yupanqi, Huascars nev\xc3\xb8, som imidlertid blev holdt i fangenskab p\xc3\xa5 samme m\xc3\xa5de som Atahualpa blev. Af rigdommene, de havde erhvervet sig, blev kongens retm\xc3\xa6ssige femtedel sendt til Spanien under tilsyn af Fernando Pizarro. Da Fernando Pizarro kom tilbage i 1534, havde han med sig en ny titel til Almagro; som plaster p\xc3\xa5 s\xc3\xa5ret var han udn\xc3\xa6vnt som Adelantado af Chile, et land l\xc3\xa6ngere mod syd som vist nok ogs\xc3\xa5 skulle v\xc3\xa6re rigt.'