b'\n_START_ARTICLE_\nEinsatzgruppen\n_START_PARAGRAPH_\nEinsatzgruppen (dansk: indsatsgrupper eller aktionsgrupper) var specialenheder i Schutzstaffel. De var mobile formationer, som s\xc3\xa6rligt blev indsat ved likvideringer i besatte omr\xc3\xa5der og var underlagt Amt IV i Reichssicherheitshauptamt (RSHA). Indsatsgrupperne var sammensat af folk fra SS, Sicherheitspolizei (Sipo; "sikkerhedspoliti") og Ordnungspolizei (Orpo; "ordenspoliti") der tjente som omrejsende mordbrigader ved \xc3\xb8stfronten._NEWLINE_De enkelte grupper blev kaldt Einsatzkommando, mens staben blev kaldt Einsatzstab. Hver kommando var delt i Einsatzgruppe og ved behov forst\xc3\xa6rket med politim\xc3\xa6nd og udkommanderet lokalbefolkning. I 1943 havde indsatsgrupperne dr\xc3\xa6bt mere end 1 million j\xc3\xb8der p\xc3\xa5 sovjetisk omr\xc3\xa5de ved skydning eller gasvogne, hvor kulos blev ledt ind i forseglede lastbiler. Detaljerede rapporter blev udarbejdet om aktionerne, og der blev gjort udbredt brug af lokale medl\xc3\xb8bere til at hj\xc3\xa6lpe med p\xc3\xa5gribelser og mord p\xc3\xa5 j\xc3\xb8der og andre i Sovjetunionen._NEWLINE_De f\xc3\xb8rste grupper blev sat ind under Anschluss og invasionen i Tjekkoslovakiet. Deres opgave var at sikre vigtige dokumenter og eliminere modstandere, s\xc3\xa5som j\xc3\xb8der, frimurere, kommunister, kirkeledere og de, der var mist\xc3\xa6nkt for at v\xc3\xa6re negative til et nazistisk regime. De sikrede, at nazister blev placeret i vigtige stillinger og oprettede koncentrationslejre._NEWLINE_I 1939 blev Einsatzgruppen omorganiseret, og under angrebet p\xc3\xa5 Polen deltog de i likvidering af polakker, som kunne g\xc3\xb8re modstand mod tyskerne._NEWLINE_Efter Operation Barbarossa i 1941 blev grupperne sendt ind i Sovjetunionen for at likvidere "u\xc3\xb8nskede elementer". Indsatsgrupperne er specielt berygtede for deres rolle i massedrab p\xc3\xa5 j\xc3\xb8der. Sammen med specielle politistyrker, hvis medlemmer kunne fritages for at deltage, antages de at v\xc3\xa6re ansvarlige for drab p\xc3\xa5 omkring to millioner j\xc3\xb8der, omtrent en tredjedel af det totale antal j\xc3\xb8der, der blev myrdet under krigen. Grupperne stod ogs\xc3\xa5 bag massakrer og enkeltlikvideringer p\xc3\xa5 blandt andre romaer og kommunister._NEWLINE_Der dannede sig en myte om, at det var umuligt at undsl\xc3\xa5 sig for at deltage i myrderierne. Professor Franz Six, leder af forkommando Moskva, udtalte, at man kunne ans\xc3\xb8ge om at overf\xc3\xb8res fra en indsatsgruppe. Det havde han selv gjort med held, og fik ikke andet ubehag af det, end at han kom til at st\xc3\xa5 p\xc3\xa5 meget d\xc3\xa5rlig fod med Reinhard Heydrich. _NEWLINE_24 ledere fra Einsatzgruppen blev efter anden verdenskrigs afslutning stillet for N\xc3\xbcrnberg-domstolen, anklaget for forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser, samt medlemskab af SS; 14 blev d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den, mens to fik livsvarigt f\xc3\xa6ngsel. Kun fire blev h\xc3\xa6ngt 7. juni 1951. De \xc3\xb8vrige domme blev \xc3\xa6ndret til kortere f\xc3\xa6ngselsstraffe.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98strig\n_START_PARAGRAPH_\nEinsatzgruppens historie begynder i 1938, da Reinhard Heydrich oprettede en Einsatzkommando (\xe2\x80\x9dindsatskommando\xe2\x80\x9d)  i forbindelse med Anschluss, Tysklands annektering af \xc3\x98strig. Indsatskommandot bestod af agenter fra Sicherheitspolizei og Gestapo og havde til opgave at bes\xc3\xa6tte regeringsbygninger samt sammen med det \xc3\xb8strigske politi at arrestere og forh\xc3\xb8re personer, der mist\xc3\xa6nkes for at v\xc3\xa6re anti-nazistisk aktivitet.\n_START_SECTION_\nTjekkoslovakiet\n_START_PARAGRAPH_\nVed M\xc3\xbcnchenaftalen den 30. september 1938 afgav Tjekkoslovakiet det tysktalende Sudetenland til Tyskland, og i marts 1939 besatte Tyskland den tjekkiske del af Tjekkoslovakiet. To Einsatzstaben ("indsatsstaben") fulgte i den tyske h\xc3\xa6r spor for at sikre regeringsbygninger i Prag. Disse to Einsatz-stabe bestod af blandt andet personale fra SS och SD.\n_START_SECTION_\nOperation Barbarossa\n_START_PARAGRAPH_\nHeydrich, der i 1939 blev chef for Reichssicherheitshauptamt, Nazi-Tysklands sikkerhedsministerium, gav f\xc3\xb8r angrebet p\xc3\xa5 Sovjetunionen i juni 1941 Einsatzgruppen til opgave at dr\xc3\xa6be alle j\xc3\xb8der, russiske politiske kommiss\xc3\xa6rer, s\xc3\xa5 kaldet politruker, samt partisaner. Einsatzgruppen blev opdelt i fire hovedgrupper (A-D) og opererede fra Baltikum i nord til Sortehavet i syd. Einsatzgruppen var opdelt i  Sonderkommandon och Einsatzkommandon, hvis mindste enhed blev kaldt Einsatztruppe. Einsatzgruppens personal p\xc3\xa5 omkring 2.500 mand rekruttertes fra bland andet fra Waffen-SS, SD, Kripo og Orpo. If\xc3\xb8lge usikre sk\xc3\xb8n skal Einsatzgruppen have myrdet mindst 1.000.000 mennesker i Rusland og Baltikum i samarbejde med tilsvarende enheder fra det tyske politi. Det har vist sig, at bataljoner af det tyske politi Polizeibataillone og Reservpolizeibataillone ogs\xc3\xa5 blev indsat uafh\xc3\xa6ngigt til massedrap af civilpersoner i det bageste omr\xc3\xa5de, ved siden af rent partisanbek\xc3\xa6mpningsopgaver. I Baltikum og Sovjetunionen deltog folk fra den lokale befolkning ogs\xc3\xa5 i massemordet p\xc3\xa5 j\xc3\xb8derne. I Ukraine bem\xc3\xa6rkede lokale militsgrupper og hj\xc3\xa6lpepolitibataljoner sig for deres brutalitet._NEWLINE_Milit\xc3\xa6re ledere protesterede mundtligt og skriftligt mod sikkerhedspolitiets metoder, som de ans\xc3\xa5 som kontraproduktive og respektl\xc3\xb8se. Da krigen fortsatte, blev kampen mellem partisanerne og de tyske v\xc3\xa6bnede styrker intensiveret, hvilket antages at have f\xc3\xb8rt til en skarp brutalisering og accept af massearrestationer og lignende aktiviteter._NEWLINE_Oplysninger fra ledere og andet personale i disse enheder antyder, at normale mennesker under relativt unormale omst\xc3\xa6ndigheder kan finde sig i massedrap, men at personlige problemer som alkoholisme, mental sygdom, selvmord gradvist dukker op blandt dem. Ledere synes at motivere personale med juridisk eller domstolslignende _NEWLINE_effekt, ordvendninger og omskrivninger. Milit\xc3\xa6r disciplin synes ogs\xc3\xa5 at have indflydelse p\xc3\xa5 personale til at se bort fra personlige f\xc3\xb8lelser, ansvar og lignende. De problemer, der motiverer personalet inden for Einsatzgruppen, anses af nogle forskere for at have bidraget til oprettelsen af \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8budryddelseslejrene med gaskamre som udydringmetode, og hvor det meste af h\xc3\xa5ndteringen af \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bde d\xc3\xb8de blev udf\xc3\xb8rt af fangerne selv._NEWLINE_Flere h\xc3\xb8je ledere i Einsatzgruppen blev d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den eller til langvarig f\xc3\xa6ngselsstraf ved Einsatzgruppenretssagen i 1947\xe2\x80\x931948. S\xc3\xa5 sent som i juni 1951 blev Einsatzgruppens ledere Paul Blobel, Werner Braune, Erich Naumann og Otto Ohlendorf h\xc3\xa6ngt. F\xc3\xb8rstn\xc3\xa6vnte, Paul Blobel, havde kommandoen ved Babij Jar og havde ogs\xc3\xa5 ansvaret for den s\xc3\xa5kaldte Aktion 1005. SS-Gruppenf\xc3\xbchrer Arthur Nebe, kommandant for Einsatzgruppe B fra juni til oktober 1941, blev dog d\xc3\xb8mt til d\xc3\xb8den og henrettet i marts 1945 af sit eget regime for indblandning i 20. juli-attentatet mod Adolf Hitler i 1944.\n_START_SECTION_\nEinsatzgruppe A\n_START_PARAGRAPH_\nEinsatzgruppe A fulgte Heeresgruppe Nord og opererede i Baltikum. Einsatzgruppe A omfattede Sonderkommando 1a och 1b samt Einsatzkommando 2 och 3.\n_START_SECTION_\nEinsatzgruppe B\n_START_PARAGRAPH_\nEinsatzgruppe B fulgte Heeresgruppe Mitte i Hviderusland og bestod af Sonderkommando 7a, 7b och 7c (Vorkommando Moskau) samt Einsatzkommando 8 og 9.\n_START_SECTION_\nEinsatzgruppe C\n_START_PARAGRAPH_\nEinsatzgruppe C fulgte Heeresgruppe S\xc3\xbcd i det nordlige og centrale Ukraine og bestod af Sonderkommando 4a og 4b samt Einsatzkommando 5 og 6.\n_START_SECTION_\nEinsatzgruppe D\n_START_PARAGRAPH_\nEinsatzgruppe D fulgte Heeresgruppe S\xc3\xbcd og opererede i Bessarabien, det sydlige Ukraine, p\xc3\xa5 Krim og i Kaukasus med Sonderkommando 10a og 10b samt Einsatzkommando 11a, 11b og 12.'