b'\n_START_ARTICLE_\nLiolaemus tenuis\n_START_SECTION_\nBeskrivelse\n_START_PARAGRAPH_\nHannerne er farvestr\xc3\xa5lende gul-gr\xc3\xb8nne p\xc3\xa5 den forreste del af kroppen og bl\xc3\xa5 p\xc3\xa5 ryggen, mens hunnen hovedsageligt er gr\xc3\xa5 med mindre bl\xc3\xa5 og gr\xc3\xb8nne plamager fordelt over kroppen og omkring halsen og hagen, men farverne er mindre intense end det ses p\xc3\xa5 hannerne. De unge eksemplarer er overordnede gr\xc3\xa5 med nuancer af brun, gr\xc3\xb8n og bl\xc3\xa5 over det meste af kroppen._NEWLINE_Arten er blandt de mest farverige i Chile._NEWLINE_Voksne eksemplarer m\xc3\xa5ler omkring ca. 14 cm fra snude til halespids for hanner og omkring 12 cm for hunner.\n_START_SECTION_\nHabitat og udbredelse\n_START_PARAGRAPH_\nLiolaemus tenuis lever typisk i buske og anden vegetation, men hvert par er i "besiddelse" af et h\xc3\xb8jt tr\xc3\xa6 til at klatre i sikkerhed i, og hannen vil forsvare det mod andre individer af arten, da det bliver set som territorium. I naturlige milj\xc3\xb8er er det hannen, der beskytter de territoriale omr\xc3\xa5der, som han patruljerer._NEWLINE_De reagerer hurtigt p\xc3\xa5 tilstedev\xc3\xa6relsen af andre hanner, der kunne finde p\xc3\xa5 at stj\xc3\xa6le hunnerne p\xc3\xa5 territoriet. Den angriber gerne andre hanner ved at bide dem._NEWLINE_I Chile lever arten fra Coquimbo til Los R\xc3\xados fra 0-1500 meters h\xc3\xb8jde. Den har form\xc3\xa5et at tilpasse sig \xc3\xa6ndringer skabt af mennesker. S\xc3\xa5ledes er liolaemus tenuis den ene af de kun to chilenske \xc3\xb8glearter, som er mulige at finde i byomr\xc3\xa5der, hvor mennesket har \xc3\xa6ndret dens levevilk\xc3\xa5r m\xc3\xa6rkbart. Det ikke er ualmindeligt, at de bev\xc3\xa6ger sig rundt p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6stammer eller husmure, hvor de er let bytte for bl.a katte. I byomr\xc3\xa5der vil de ogs\xc3\xa5 kunne bruge en h\xc3\xb8j mur eller lignende i stedet for et tr\xc3\xa6 til at s\xc3\xb8ge tilflugt i. Trods deres evne til at tilpasse sig, er de dog blevet klassificeret som s\xc3\xa5rbare i nogle omr\xc3\xa5der.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8de\n_START_PARAGRAPH_\nDeres f\xc3\xb8de best\xc3\xa5r af alle slags insekter og is\xc3\xa6r melorme, men ogs\xc3\xa5 flyvende insekter som m\xc3\xb8l og fluer. Studier udf\xc3\xb8rt af Museo Nacional de Historia Natural viser, at de, n\xc3\xa5r de fanger flyvende insekter, der flyver stille og roligt omkring, rejser halen over ryggen i en hurtig bev\xc3\xa6gelse. Adf\xc3\xa6rden er vanskelig at forklare, men det er blevet foresl\xc3\xa5et, at de g\xc3\xb8r det for at "sprede energien", som f\xc3\xb8lge af sp\xc3\xa6ndingen inden angreb eller for at forvirre sit bytte.\n_START_SECTION_\nReproduktion\n_START_PARAGRAPH_\nHannen har ofte flere hunner, som bor p\xc3\xa5 "hans" omr\xc3\xa5de, og generelt er det s\xc3\xa5dan at jo st\xc3\xb8rre et tr\xc3\xa6 en han besidder, jo flere hunner har den ogs\xc3\xa5._NEWLINE_Arten f\xc3\xa5r unger hvert \xc3\xa5r, og hunnen g\xc3\xa5r dr\xc3\xa6gtig fra november til januar, hvorefter hun l\xc3\xa6gger et "foster" med omkring 58 somitter et beskyttet sted. \xc3\x86ggene kl\xc3\xa6kkes efter 3-5 m\xc3\xa5neder alt afh\xc3\xa6ngig af milj\xc3\xb8et de ligger i. Der kommer omkring seks unger. Ligesom for mange andre krybdyr beh\xc3\xb8ver for\xc3\xa6ldrene ikke at tage sig af deres nyudkl\xc3\xa6kkede afkom, der kan klare sig selv.\n_START_SECTION_\nUnderarter\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes mindst to underarter af liolaemus tenuis. Dette er henholdsvis Liolaemus tenuis tenuis (beskrevet af Dum\xc3\xa9ril og Bibron i 1837) og Liolaemus tenuis punctatissimus (beskrevet af M\xc3\xbcller og Hellmich i 1933)_NEWLINE_I 2005 blev yderligere en underart beskrevet af de chilenske herpetologe Herman N\xc3\xba\xc3\xb1ez og Daniel Pincheira-Donoso. Den blev d\xc3\xb8bt Liolaemus tenuis codoceae til \xc3\xa6re for Mar\xc3\xada Coloceo Rojas, der var den f\xc3\xb8rste kvinde dedikeret til herpetologi i Chile i slutningen af 1950\'erne.'