b'\n_START_ARTICLE_\nKatakomberne i Paris\n_START_PARAGRAPH_\nKatakomberne i Paris, (fransk Catacombes de Paris; egl. les Carri\xc3\xa8res de Paris), er et omfattende system af 300 kilometer underjordiske gange, skakter og rum i nedlagte kalkstensbrud i Paris, hvoraf en del nu benyttes som begravelsesplads._NEWLINE_En sammenh\xc3\xa6ngede str\xc3\xa6kning p\xc3\xa5 cirka 1,7 kilometer af katakomberne, beliggende 20 meter under gadeplan ved Montparnasse i det 14. arrondissement, er offentlig tilg\xc3\xa6ngeligt som en af byens turistattraktioner. Ved indgangen til katakomberne st\xc3\xa5r inskriptionen: "Arrete! C\'est ici L\'Empire de la Morte" \xe2\x80\x93 "Stop! Her er D\xc3\xb8dens rige"._NEWLINE_De underjordiske gange og rum var oprindeligt et kalkstensbrud fra den romerske periode, men blev taget i brug som begravelsesplads, da kirkeg\xc3\xa5rden Cimeti\xc3\xa8re des Innocents i slutningen af 1700-tallet var blevet s\xc3\xa5 overbelagt, at den udgjorde en reel sundhedstrussel for omr\xc3\xa5dets indbyggere, og man derfor m\xc3\xa5tte flytte de mange lig, ben og knogler til et nyt og bedre sted.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nKirkeg\xc3\xa5rden Cimeti\xc3\xa8re des Innocents ved Les Halles og square des Innocents havde v\xc3\xa6ret begravelsesplads siden 1200-tallet og fremstod i 1780\'erne med overfyldte lighuse og regul\xc3\xa6re massegrave fyldt med r\xc3\xa5dnende lig. Overbelagt med generationer af d\xc3\xb8de fra 20 sogne i Paris var Cimeti\xc3\xa8re des Innocents blevet en alvorlig smittekilde for infektionssygdomme. I n\xc3\xa6rheden af rue de la Lingerie var der desuden etableret en fattigkirkeg\xc3\xa5rd, der skulle rumme 2.000 d\xc3\xb8de._NEWLINE_Paris var i forvejen h\xc3\xa5rdt belastet af overbelagte kirkeg\xc3\xa5rde, der var anlagt ved kirkerne, og indbyggerne i omr\xc3\xa5det henvendte sig til de lokale myndigheder, og gav udtryk for deres bekymring. Man mente ogs\xc3\xa5, at korruption havde medf\xc3\xb8rt, at antallet begravede langt oversteg, hvad kirkeg\xc3\xa5rdene kunne rumme. Indbyggerne sagde ironisk, at der var s\xc3\xa5 mange d\xc3\xb8de under omr\xc3\xa5det, at det havde h\xc3\xa6vet sig otte fod over de omkringliggende bydele._NEWLINE_Conseil d\'\xc3\x89tat, der var statens juridiske r\xc3\xa5d, udstedte den 9. november 1785 et dekret, der p\xc3\xa5b\xc3\xb8d, at Cimeti\xc3\xa8re des Innocents skulle r\xc3\xb8mmes, og at de mange d\xc3\xb8de fra de andre overfyldte kirkeg\xc3\xa5rde inde i Paris skulle flyttes til et sikrere sted. Lieutenant g\xc3\xa9n\xc3\xa9ral de Police i Paris, Louis Thiroux de Crosne, gav Charles Axel Guillaumot, der var Inspecteur G\xc3\xa9n\xc3\xa9ral des Carri\xc3\xa8res \xe2\x80\x93 det vil sige den hovedansvarlige for opsyn med byens kirkeg\xc3\xa5rde, opgaven at finde og forberede et bedre egnet sted til de d\xc3\xb8des knogler._NEWLINE_Charles Axel Guillaumot valgte de forladte kalkstensminer fra romertiden, der befandt sig ved plaine Montsouris, og efter at have ombygget og forst\xc3\xa6rket minerne kunne man begynde at flytte de mange lig. Man flyttede diskret ligene p\xc3\xa5 store vogne om natten ved vintertid. Det tog to \xc3\xa5r at r\xc3\xb8mme Cimeti\xc3\xa8re des Innocents, derefter fortsatte man med de mest belastede af byens andre kirkeg\xc3\xa5rde, bl.a. Cimeti\xc3\xa8re de la Trinit\xc3\xa9 og Cimeti\xc3\xa8re Saint-Laurant. Sent i 1870\'erne var projektet fuldf\xc3\xb8rt \xe2\x80\x93 da havde man flyttet resterne af mere end seks millioner mennesker fra mere end 30 kirkeg\xc3\xa5rde i Paris og fyldt mere end 350 underjordiske rum med de jordiske rester.\n_START_SECTION_\nMinegangene\n_START_PARAGRAPH_\nMan finder minegangene i det 5., 6., 8., 12., 13., 14., 15., 16., og 20. arrondissement i Paris. Det st\xc3\xb8rste sammenh\xc3\xa6ngende system befinder sig under det 5., 6. og 14. arrondissement, og er ca. 100 kilometer langt. Af andre st\xc3\xb8rre sammenh\xc3\xa6ngende systemer finder man under det 13. arrondissement et med ca. 25 kilometer gange, og under det 16. arrondissement findes et system med syv kilometer gange. Hovedparten af minegangene findes ved Montparnasse, Montrouge og Montsouris._NEWLINE_Minernes historie g\xc3\xa5r tilbage til ca. 60 f.Kr.. De leverede sten til de mange byggerier, romerne satte i v\xc3\xa6rk, og gennem \xc3\xa5rhundrederne fortsatte Paris at vokse, bygget af sten fra minerne. Udtjente minegange blev benyttet til begravelsesplads af romerne, og minerne har siden v\xc3\xa6ret benyttet bl.a. som tilflugtssted for religi\xc3\xb8st forfulgte og til opbevaring af \xc3\xb8l, der her kunne holdes k\xc3\xb8ligt \xe2\x80\x93 temperaturen i gangene ligger konstant p\xc3\xa5 ca. 11 grader. Op gennem 1800-tallets midte blev minegangene et modef\xc3\xa6nomen hos dele af overklassen i Paris, som holdt fester og sammenkoster i de store, underjordiske sale. Fra samme tid stammer ogs\xc3\xa5 den f\xc3\xb8rste grafitti. Karl 10. af Frankrig har holdt private fester i minen, lige indtil Julirevolutionen i 1830 tvang ham p\xc3\xa5 flugt._NEWLINE_Allerede midt i 1700-tallet havde man oplevet problemer med sammenstyrtninger i minegangene. Det omfattende netv\xc3\xa6rk af gange og rum havde gjort store dele af undergrunden under Paris svag. I 1777 nedsatte den franske regering derfor Inspection g\xc3\xa9n\xc3\xa9rale des Carri\xc3\xa8res, der skulle f\xc3\xb8re opsyn med de eksisterende minegange, og forhindre at der blev gravet nye. Dette tilsyn f\xc3\xb8rer man stadig med minegangene._NEWLINE_Dele af metroen under Paris k\xc3\xb8rer i de gamle minegange, og under den anden verdenskrig benyttede den franske modstandsbev\xc3\xa6gelse minegangene som hovedkvarter. Men ogs\xc3\xa5 de tyske bes\xc3\xa6ttelsestropper gjorde brug af gangene og de mange rum. De oprettede en bunker under Lycee Montaigne og en skole under det 6. arrondissement._NEWLINE_Det har siden 2. november 1955 v\xc3\xa6ret forbudt at begive sig ned i minerne p\xc3\xa5 egen h\xc3\xa5nd. Sk\xc3\xb8nt en del af gangene har skilte med navnet p\xc3\xa5 den gade, der er 20 meter h\xc3\xb8jere oppe, kan man let fare vild. Gangene kan v\xc3\xa6re b\xc3\xa5de smalle og meget lave, og en del af dem er oversv\xc3\xb8mmede. Alligevel benyttes de flittigt af forskellige subkulturer, som bl.a. cave dwellers, der arrangerer fester og happenings i dem, og der findes illegale restauranter og spillesteder. Den 23. august 2004 kunne det franske politi afsl\xc3\xb8re, at den franske kunstnergruppe La Mexicaine De Perforation havde bygget, og drevet en biograf i katakomberne under en af sommerens filmfestivaler._NEWLINE_Gangene benyttes ogs\xc3\xa5 til urban exploration af de s\xc3\xa5kaldte Cataphiles, der ulovligt bev\xc3\xa6ger sig rundt i gangene, hvor de ofte laver kunstfotografering, tegner nye kort, laver store v\xc3\xa6gmalerier eller blot rydder op og g\xc3\xb8r rent efter andre. P\xc3\xa5 internettet kan man downloade detaljerede kort med beskivelse af minerne, og det parisiske politi patruljerer i dem._NEWLINE_Katakomberne har ogs\xc3\xa5 fundet vej til fiktionen. Blandt forfatterne har Edgar Allan Poe refereret til dem i sin novelle "The Cask of Amontillado" fra 1846, hvor han lader hovedpersonen Montresor sammenligne et scenarium i fort\xc3\xa6llingen med katakomberne i Paris. I Disneys filmatisering fra 1996 af "Klokkeren fra Notre Dame" er katakomberne en del af scenariet. Og i udvidelsen "The Lost Artifact" til computerspillet "Tomb Raider III" m\xc3\xb8der Lara Croft sin fjende i katakomberne. Ligeledes udg\xc3\xb8r katakomberne i Paris, med udgangspunkt i nedgangen ved Place Denfert-Rochereau, en sp\xc3\xa6ndende kulisse for store dele af handlingen i Blake & Mortimer tegneseriealbummet "Marie-Antoinettes halssmykke", tegnet og forfattet af Edgar P. Jacobs.\n_START_SECTION_\nGalleri\n_START_PARAGRAPH_\nDen franske fotograf J.M. Schomburg har lavet en serie kunstfotografier i katakomberne. Her ses et udvalg af dem.'