b'\n_START_ARTICLE_\nMoss Jernv\xc3\xa6rk\n_START_PARAGRAPH_\nMoss Jernverk var et jernv\xc3\xa6rk i Moss, grundlagt i 1704. V\xc3\xa6rket var i mange \xc3\xa5r byens st\xc3\xb8rste bedrift, og med kraft fra Mossefossen blev malm hovedsagelig fra Arendalsfeltet smeltet og bearbejdet til en r\xc3\xa6kke produkter. Fra midten af 1700-tallet var v\xc3\xa6rket Norges ledende rustningsbedrift og st\xc3\xb8bte hundredvis af tunge kanoner i jern. Norges f\xc3\xb8rste valsev\xc3\xa6rk for jern blev ogs\xc3\xa5 anlagt her._NEWLINE_Moss Jernv\xc3\xa6rk havde flere fremtr\xc3\xa6dende ejere, blandt dem Bernt Anker og Herman Wedel-Jarlsberg, og is\xc3\xa6r under f\xc3\xb8rstn\xc3\xa6vnte var v\xc3\xa6rket noget af en attraktion for tilrejsende. Moss Jernv\xc3\xa6rks administrasjonsbygning, den s\xc3\xa5kaldte Konventionsg\xc3\xa5rden, er kendt for at den blev benyttet ved forhandlingerne om Mossekonventionen i 1814._NEWLINE_Ved midten af 1800-tallet m\xc3\xb8dte v\xc3\xa6rket \xc3\xb8get konkurrence fra svenske og engelske jernv\xc3\xa6rker; stigende priser p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6kul var ogs\xc3\xa5 \xc3\xb8del\xc3\xa6ggende for l\xc3\xb8nsomheden \xe2\x80\x93 jernv\xc3\xa6rksdelen blev nedlagt i 1873. Moss Jernv\xc3\xa6rk blev solgt for 115.000 speciedaler i 1875, og det omr\xc3\xa5de, som v\xc3\xa6rket l\xc3\xa5 p\xc3\xa5, blev overtaget af det som efterh\xc3\xa5nden blev emballagefabrikken Peterson, som fortsat benytter det.\n_START_SECTION_\nBaggrund og etablering\n_START_PARAGRAPH_\nJern er blevet udvundet og bearbejdet i det, som i dag er Norge, i over to tusind \xc3\xa5r. Den f\xc3\xb8rste jernproduktion benyttede myremalm, som s\xc3\xa5 blev for\xc3\xa6dlet ved s\xc3\xa5kaldt jernvinne til r\xc3\xa5jern for videre bearbejdning. Denne form for tilvirkning af jern var imidlertid lokal og i lille skala, meget arbejde skulle til for at udvinde sm\xc3\xa5 kvanta af jern._NEWLINE_I 1500-tallet voksede interessen for udvinding af malm i Europa, og grundlaget for en moderne bjergvidenskab blev lagt ved tyskeren Georgius Agricola. I Danmark-Norge blev der i den norske del af riget blandt andet fundet forekomster af jernmalm. I det sydlige Norge var de rigeste jernfund i Arendalsfeltet ved Arendal, men grundet behov for tr\xc3\xa6 til produktion af tr\xc3\xa6kul for masovnene og fossekraft for drift af masovnenes bl\xc3\xa6seb\xc3\xa6lge blev jernv\xc3\xa6rker ofte anlagt andre steder end ved malmminerne. Ved Moss var der god tilgang p\xc3\xa5 kraft fra Mossefossen, det var meget skov, og beliggenheden ved fjorden gjorde indskibning af r\xc3\xa5varer og udskibning af f\xc3\xa6rdige produkter enkel._NEWLINE_I 1704 begyndte den danske embeds- og forretningsmand Ernst Ulrich Dose arbejdet med at etablere et jernv\xc3\xa6rk ved Moss, og samme \xc3\xa5r bes\xc3\xb8gte den dansk-norske konge Frederik 4. af Danmark og Norge Moss to gange, hvilket virkede fremmende for etableringen. Foruden at opk\xc3\xb8be ejendomme og f\xc3\xa5 tildelt fallrettigheder og tilgang til jernmalm, fik det planlagte v\xc3\xa6rket s\xc3\xa5kaldt cirkumferens, et omr\xc3\xa5de med radius p\xc3\xa5 omkring 2.5 mil, inden for hvilket omr\xc3\xa5de b\xc3\xb8ndene m\xc3\xa5tte producere og levere tr\xc3\xa6kul og andre r\xc3\xa5varer til v\xc3\xa6rket. I november 1704 blev Moss og omland besigtiget af folk fra oberbergamtet p\xc3\xa5 Kongsberg, og de udstedte Moss jernv\xc3\xa6rks privilegiebrev den 6. december samme \xc3\xa5r. Der n\xc3\xa6vnes i alt 24 punkter om Moss jernv\xc3\xa6rks privilegier, til skov, vand, areal for selve v\xc3\xa6rket, tilgang til k\xc3\xb8reveje, malm, toldfrihed og flere andre punkter._NEWLINE_S\xc3\xa6rlig bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdigt var, at funktion\xc3\xa6rer og arbejdere blev fritaget for skatter og milit\xc3\xa6rtjeneste, at de skulle d\xc3\xb8mmes af bergretten (en egen retsinstans for bjergv\xc3\xa6rk og bjergv\xc3\xa6rksfolk p\xc3\xa5 Kongsberg), og ved behov for fagfolk kunne s\xc3\xa5danne hentes fra udlandet uden hensyn til hvilken nation, de tilh\xc3\xb8rte. Ved sine omfattende kongelige privilegier var Moss Jernv\xc3\xa6rk ved oprettelsen s\xc3\xa5ledes tillagt omfattende selvstyre i bondelandet Norge, hvor de frie b\xc3\xb8nder var p\xc3\xa5 det n\xc3\xa6rmeste forvandlet til tvangspligtige arbejdere og tvangspligtige leverand\xc3\xb8rer til v\xc3\xa6rket._NEWLINE_Den driftige Ernst Ulrich Dose n\xc3\xa5ede ikke at opleve ordin\xc3\xa6r drift ved Moss Jernv\xc3\xa6rk, da han d\xc3\xb8de allerede i 1706.\n_START_SECTION_\nOpstart og krigs\xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Doses d\xc3\xb8d blev jernv\xc3\xa6rket sat p\xc3\xa5 auktion, og i maj 1708 solgt til Jacob von H\xc3\xbcbsch (3/4) og Henrich Ochsen (1/4). Tidspunktet for overtagelsen af v\xc3\xa6rket var gunstig: krig truede, og Moss Jernv\xc3\xa6rk l\xc3\xa5 n\xc3\xa6r de tre store f\xc3\xa6stninger p\xc3\xa5 \xc3\x98stlandet Akershus, Fredrikstad og Fredriksten. H\xc3\xbcbsch fortalte selv i 1713, at han k\xc3\xb8bte det uf\xc3\xa6rdige verk for at forsyne kongens styrker med kanoner, ammunition og gev\xc3\xa6rer. Krigen br\xc3\xb8d ut i 1709, og i 1711 indtraf der et felttog ind i Sverige, som Moss Jernverk leverede granater til (kanonkugler i jern af uens st\xc3\xb8rrelse). Felttoget blev kortvarigt, uden ammunitionsforbrug, og H\xc3\xbcbsch havde store problemer med at f\xc3\xa5 betaling for leverancerne._NEWLINE_Et af privilegierne, som Moss Jernverk fik ved etableringen, var tiendefrihed (en skatteform) i tre \xc3\xa5r efter, at masovnen var i kontinuerlig drift. V\xc3\xa6rket blev af generalkrigskommiss\xc3\xa6r H. C. von Platen st\xc3\xa6vnet for bjergretten p\xc3\xa5 Kongsberg i 1712 for at inddrive tienden, men grundet kulmangel var masovnen i drift kun periodevis. B\xc3\xb8nderne var p\xc3\xa5lagt at levere 4733 l\xc3\xa6ster (\xc3\xa9n l\xc3\xa6st svarer til omkring 2 m\xc2\xb3) tr\xc3\xa6kul \xc3\xa5rligt, men i 1714 havde v\xc3\xa6rket hele 24.600 l\xc3\xa6ster kul til gode hos b\xc3\xb8nderne. B\xc3\xb8ndernes pligtlevering af tr\xc3\xa6kul var utvivlsomt en ekstra skat, og b\xc3\xb8ndene fors\xc3\xb8gte at undg\xc3\xa5 levering. V\xc3\xa6rket blev p\xc3\xa5 baggrund af opstartsproblemerne bevilget tiendefrihed for \xc3\xa5rene frem til og med 1715._NEWLINE_I 1716 blev s\xc3\xa5 Norge invaderet af svenskerne, Moss og jernv\xc3\xa6rket blev besatte den 17. marts af svenske tropper. Allerede den 26. marts ved Det f\xc3\xb8rste slag om Moss blev de jaget bort af norske tropper, men dagen efter blev byen p\xc3\xa5 ny besat og okkuperet i 5 uger, og v\xc3\xa6rket blev plyndret af de svenske tropper. Krigs\xc3\xa5rene var vanskelige for v\xc3\xa6rket, oveni plyndring var b\xc3\xb8nderne optaget med transporter for tropperne og havde lille kapacitet til produktion og transport af tr\xc3\xa6kul. Mens de andre norske jernv\xc3\xa6rker gjorde gode forretninger p\xc3\xa5 krigen, kom Moss Jernverk og dets hovedejer H\xc3\xbcbsch d\xc3\xa5rligt ud. P\xc3\xa5 baggrund af alle problemerne s\xc3\xb8gte H\xc3\xbcbsch kongen om nye \xc3\xa5r med tiendefrihed og fik det, til og med 1722. For 1723 m\xc3\xa5tte v\xc3\xa6rket betale 300 rigsdaler og fra 1724 det samme som andre norske jernv\xc3\xa6rker, alts\xc3\xa5 400 rigsdaler.\n_START_SECTION_\nTunge efterkrigs\xc3\xa5r og ejerskifte\n_START_PARAGRAPH_\nI oktober 1724 d\xc3\xb8de Jacob von H\xc3\xbcbsch, og hans enke, Elisabeth H\xc3\xbcbsch (f\xc3\xb8dt Holst), tog over. Dette blev en tung byrde for en enlig kvinde med syv b\xc3\xb8rn. For at kunne f\xc3\xb8lge driften flyttede hun og b\xc3\xb8rnene fra K\xc3\xb8benhavn til Moss. Konkurrencen fra billigt svensk jern var \xc3\xb8del\xc3\xa6ggende, og mange norske jernv\xc3\xa6rker indstillede driften. Fru H\xc3\xbcbsch m\xc3\xa5tte optage store l\xc3\xa5n for at drive v\xc3\xa6rket, og kreditorerne blev efterh\xc3\xa5nden p\xc3\xa5tr\xc3\xa6ngende. Selv om der fra 1730 blev indf\xc3\xb8rt monopol for norske jernv\xc3\xa6rker med hensyn til at levere jern til Danmark, var v\xc3\xa6rkets \xc3\xb8konomi fortsat anstrengt._NEWLINE_V\xc3\xa6rkets minoritetsejer, etatsr\xc3\xa5d Ochsen, m\xc3\xa5tte stadig d\xc3\xa6kke uomg\xc3\xa6ngelige udgifter, men i 1738 var hans t\xc3\xa5lmodighed med enken ude. Ochsen sendte sin personlige fuldm\xc3\xa6gtige Jens Bondorph fra K\xc3\xb8benhavn for at gennemf\xc3\xb8re en s\xc3\xa5kaldt sekvestrationsforretning (beslagl\xc3\xa6gge virksomheden) for at f\xc3\xa5 kontrol over driften. Elisabeth H\xc3\xbcbsch fors\xc3\xb8gte at afvise og tr\xc3\xa6kke det ud, og ved retsarkiverne om sagen er v\xc3\xa6rkets virksomhed og g\xc3\xa6ldssituation ganske grundigt dokumenteret. Den 21. januar 1739 bestemte oberbergamtet p\xc3\xa5 Kongsberg, at Jens Bondorph blev bevilget ret til at drive p\xc3\xa5 Ochsens vegne den del af v\xc3\xa6rket, som tilh\xc3\xb8rte fru H\xc3\xbcbsch, indtil tvisten mellem de to var afgjort. Efter yderligere nogle \xc3\xa5rs retsstrid gik Moss Jernverk p\xc3\xa5 auktion, og Henrich Ochsen overtog hele bedriften.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xa5stofferne, v\xc3\xa6rket og produkterne\n_START_PARAGRAPH_\nEt jernv\xc3\xa6rk i 1700-tallet repr\xc3\xa6senterede kapitalintensiv tungindustri af stor vigtighed for landet, og der var en r\xc3\xa6kke udfordringer for at f\xc3\xa5 en tilfredsstillende drift. Ved sekvestrationsforretningen i 1738 blev der nedskrevet hvad, Moss Jernverk havde af driftsmidler, hvilket sammen med forvalter Knud Wendelboes indberetning for eftertiden giver et billede af virksomheden.\n_START_SECTION_\nMalm\n_START_PARAGRAPH_\nDe miner, som i henhold til v\xc3\xa6rkets privilegier var forpligtede til at levere malm, kunne ikke levere tilstr\xc3\xa6kkelige m\xc3\xa6ngder, s\xc3\xa5 v\xc3\xa6rkets direkt\xc3\xb8r Peter Windt sikrede i 1706, at L\xc3\xb8vold mine ved Arendal skulle levere 1.000 t\xc3\xb8nder malm \xc3\xa5rlig. Kvaliteten af den leverede malm var s\xc3\xa5 varierende, at det f\xc3\xb8rte til en retssag, som endte med, at to bjergkyndige skulle kontrollere, at malmen var fri for gr\xc3\xa5berg. Minerne ved Arendal var de vigtigste for de norske jernv\xc3\xa6rker, da disse leverede omkring 2/3 af al jernmalm. Selv om de vigtigste miner l\xc3\xa5 langt fra v\xc3\xa6rket, var transportomkostningerne overkommelige, da fragten skete til s\xc3\xb8s._NEWLINE_I sin indberetning om v\xc3\xa6rkets tilstand fra 1723 bem\xc3\xa6rkede forvalter Knud Wendelboes, at man m\xc3\xa5tte samle malm i 2\xe2\x80\x933 \xc3\xa5r for at f\xc3\xa5 nok til en bl\xc3\xa5sning. I 1736 var, foruden nogen mindre lokale miner ved Moss, ogs\xc3\xa5 de st\xc3\xb8rre miner \xc3\x98stre Bu\xc3\xb8y, Vestre Bu\xc3\xb8y, Langs\xc3\xa6 og Br\xc3\xa5stad i Agder tilh\xc3\xb8rende Arendalsfeltet underlagt Moss Jernverk. Ledelsen ved v\xc3\xa6rket var imidlertid ikke p\xc3\xa5passelig nok med at f\xc3\xb8lge op, at minerne leverede nok malm af god kvalitet._NEWLINE_I 1749 n\xc3\xa6vnes ogs\xc3\xa5 Weding mine ved Arendal. Malmen derfra udm\xc3\xa6rkede sig ved sin alsidighed, og den karakteriseres som v\xc3\xa6rkets bedste. Foruden minerne ved Arendal var Skien et centrum for v\xc3\xa6rkets brydningsvirksomhed, og en r\xc3\xa6kke ulige miner blev drevet der. V\xc3\xa6rket havde kommission\xc3\xa6rer i Skien og Arendal, som f\xc3\xb8rte overtilsyn med minerne, l\xc3\xb8nnede minearbejderne og passede p\xc3\xa5, at de s\xc3\xa5kaldte mutingsbrevene (driftstilladelser) ikke udl\xc3\xb8b. I de mange \xc3\xa5r, som Lars Semb var bestyrer ved v\xc3\xa6rket, rejste han n\xc3\xa6sten hvert \xc3\xa5r til malmfelterne og boede da hos de kommission\xc3\xa6rer, som var v\xc3\xa6rkets lokale repr\xc3\xa6sentanter.\n_START_SECTION_\nTr\xc3\xa6kul\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa6rket var helt afh\xc3\xa6ngig af tr\xc3\xa6kul, som b\xc3\xb8nderne i omegnen af v\xc3\xa6rket fremstillede i kulmiler. Ved udgangen af vinteren 1719\xe2\x80\x931720 havde restancerne p\xc3\xa5 b\xc3\xb8ndernes leveringer af tr\xc3\xa6kul n\xc3\xa5et i alt 28.000 lester. Forvalter Wendelboe angav, at for \xc3\xa5rene 1709\xe2\x80\x931723 skulle det have v\xc3\xa6ret leveret 70.995 lester, mens de faktiske leverancer var 37.233 lester, alts\xc3\xa5 en restance p\xc3\xa5 33.726 lester. De manglende leverancer skyldtes dels at skoven var forhugget, dels krigen, men ogs\xc3\xa5 at b\xc3\xb8nderne var modvillige til at overholde leveringspligten._NEWLINE_Mangelen p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6kul fortsatte under Ancher & W\xc3\xa6rn, selv om de betalte bedre end andre v\xc3\xa6rker og gav pr\xc3\xa6mier til dem, som leverede mere end p\xc3\xa5lagt kvantum. Den vigtigste \xc3\xa5rsa g til d\xc3\xa5rlige leverancer var, at kuldrift n\xc3\xa6sten altid var mindre l\xc3\xb8nsomt end anden udnyttelse af skoven. Under Bernt Anker fors\xc3\xb8gte v\xc3\xa6rket at f\xc3\xa5 myndighedernes tilladelser til repartering (et bestemt kvantum for hver g\xc3\xa5rd). Det fik han ikke igennem, og det var tydeligt, at myndighederne ikke \xc3\xb8nskede at g\xc3\xa5 for h\xc3\xa5rdt p\xc3\xa5 b\xc3\xb8nderne for at f\xc3\xa5 dem til at overholde leveringspligten. For hele tidsrummet 1750\xe2\x80\x931808 modtog v\xc3\xa6rket i gennemsnit 6.000 lester tr\xc3\xa6kul, mens behovet ved fuld drift var over det dobbelte. Det meste af tr\xc3\xa6kullet blev br\xc3\xa6ndt og leveret af b\xc3\xb8nderne om vinteren, hver transport tog kun en lest, s\xc3\xa5 det blev til mange ture f\xc3\xb8r alt var leveret.\n_START_SECTION_\nVand\n_START_PARAGRAPH_\nWendelboe p\xc3\xa5pegede i sin rapport fra 1723, at der var mangel p\xc3\xa5 vand. Dette skyldtes dels, at fossen var uden d\xc3\xa6mning, som kunne opstemme vandet, dels at de andre brugere af fossen (m\xc3\xb8ller og savv\xc3\xa6rk) brugte mere, end de skulle. Stoppede vandtilf\xc3\xb8rselen til masovnb\xc3\xa6lgene, ville ovnen hurtigt slukke, og det gav store tab._NEWLINE_Ved store arbejder i 1750 fik v\xc3\xa6rket en stor vandrende, som gik over kongevejen, den foreg\xc3\xa5ende havde g\xc3\xa5et under vejen. Vandrenden var 8\xe2\x80\x939 fod bred, 6 fod dyb og faldh\xc3\xb8jden var 48 fod. Vandmangel blev der efter et mindre problem end det havde v\xc3\xa6ret i v\xc3\xa6rkets f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r, men under en us\xc3\xa6dvanlig t\xc3\xb8rke i 1795 begyndte man at spr\xc3\xa6nge i Krapfos og bygge d\xc3\xa6mninger oven for, hvilket bestyrer Lars Semb mente burde have v\xc3\xa6ret gjort l\xc3\xa6nge f\xc3\xb8r. P\xc3\xa5 selve jernv\xc3\xa6rket (ikke indbefattet m\xc3\xb8ller og savv\xc3\xa6rker) var det omkring 1810 totalt 24 vandhjul, en del af dem var ret store.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa6rket\n_START_PARAGRAPH_\nSelve jernv\xc3\xa6rket bestod af en r\xc3\xa6kke bygninger nord for elven i Moss. Huset med masovnene var den centrale bygning. Her stod der to 31 fods (omkring 9,5 meter) h\xc3\xb8je ovne under samme tag, men kun den \xc3\xb8stre var i brug. Foruden selve masovnen fandtes forskelligt udstyr som en vinsj til h\xc3\xa5ndtering af tungt st\xc3\xb8begods. P\xc3\xa5 \xc3\xb8stsiden af masovnen l\xc3\xa5 formerhuset hvor det flydende jernet blev st\xc3\xb8bt. Ved masovnhuset l\xc3\xa5 et pukkhammerhus med en vanddrevet hammer for pukking af malmen. Der var to kulhuse til masovnen, det vestre m\xc3\xa5lte 56 x 25 alen (omkring 550 kvadratmeter) mens det \xc3\xb8stre m\xc3\xa5lte 45 x 20 alen (omkring 350 kvadratmeter)._NEWLINE_Brandfaren var stor, s\xc3\xa5 der var ogs\xc3\xa5 et spr\xc3\xb8jtehus med en dobbelt brandspr\xc3\xb8jte (to slanger) p\xc3\xa5 omr\xc3\xa5det. \xc3\x98st for formerhuset var en kleinsmedie hvor finere smediearbejder blev udf\xc3\xb8rt. Ved s\xc3\xb8en var der anlagt en mole med en stor 8-laftet s\xc3\xb8bod med to overloft. V\xc3\xa6rksejeren boede i en stor hovedbygning med 9 beboelsesrum over to etager. I et annet toetages hus var der skrivekammer, dvs. kontorer. Desuden var der andre bygninger, som udhus for heste, l\xc3\xa5ve, h\xc3\xb8jloft og ti boliger for arbejderne. Vigtigt for v\xc3\xa6rket var ogs\xc3\xa5 bro-saven, hvor det var tilladt at save n\xc3\xb8dvendig tr\xc3\xa6last til nybyggeri, reparationer osv. V\xc3\xa6rket kunne save 12.900 bord p\xc3\xa5 bro-saven, videresalg var imidlertid strengt forbudt og medf\xc3\xb8rte inddragelse._NEWLINE_Foruden ulige udvidelser og fornyelser gennom de 170 \xc3\xa5r, v\xc3\xa6rket var i drift, m\xc3\xa5tte dele af anl\xc3\xa6gget ogs\xc3\xa5 genopbygges efter brande. I 1760-\xc3\xa5rene br\xc3\xa6ndte for eksempel det kostbare hammerv\xc3\xa6rk, og nedre hammer stod nyrejst i 1766._NEWLINE_P\xc3\xa5 flere omr\xc3\xa5der var Moss Jernverk teknologisk i front, det var f\xc3\xb8rste v\xc3\xa6rk i Norge med h\xc3\xb8je masovner, kanonst\xc3\xb8beri, spikerfabrik og valseverk, det sidste rejst i 1755 efter engelsk forbillede og til den betydelige pris af rundt 12.000 rigsdaler.\n_START_SECTION_\nKonflikt og brud mellem Ancher & W\xc3\xa6rn\n_START_PARAGRAPH_\nMens Erich Ancher boede i Fredrikshald og styrede kompagnonernes fabrikker der, var det Mathias W\xc3\xa6rn, som fra 1750 ledede den daglige drift p\xc3\xa5 Moss Jernv\xc3\xa6rk. Det er sandsynligt, at Ancher gav W\xc3\xa6rn skylden for problemerne med kanonproduktionen, i hvert fald blev virksomheden i Fredrikshald solgt i 1756, og Ancher flyttede til Moss. Totalt antal leverede kanoner i \xc3\xa5rene 1749-1756 under W\xc3\xa6rn var ikke mere end 32. V\xc3\xa6rket skal have haft en g\xc3\xa6ld p\xc3\xa5 150.000 riksdaler, da Ancher flyttede dertil i 1756._NEWLINE_Under Anchers ledelse synes v\xc3\xa6rket at g\xc3\xa5 bedre. I \xc3\xa5rene 1757-1759 blev der st\xc3\xb8bt 86, 99 og 106 12-punds kanoner uden fejl, mens f\xc3\xb8rst i 1760 blev der leveret et st\xc3\xb8rre antal 18-punds kanoner. Ancher sendte sine to s\xc3\xb8nner (Carsten Anker og Peter Anker) udenlands for at studere. I Glasgow blev de udn\xc3\xa6vnte til byens \xc3\xa6resborgere, og den kendte professor Adam Smith skrev anerkendende om dem. P\xc3\xa5 bjergseminaret i Freiberg fik de en grundig uddannelse for senere virke ved jernv\xc3\xa6rket._NEWLINE_Forholdet mellem Erich Ancher og Mathias W\xc3\xa6rn blev d\xc3\xa5rlige efter, at Ancher flyttede til v\xc3\xa6rket, og i 1761 s\xc3\xb8gte Ancher kongen om kommiss\xc3\xa6rer (m\xc3\xa6glere) til at dele mellem dem, hvilket blev indvilget den 5. juni 1761, med en p\xc3\xa5f\xc3\xb8lgende forel\xc3\xb8big ordning ti dage senere. W\xc3\xa6rn gik imidlertid straks fra forliget, og en \xc3\xa5relang proces begyndte, hvor flere fremtr\xc3\xa6dende personer blev involverede, blandt andet den anerkendte jurist Henrik Stampe. Konflikten mellem de to forretningspartnere blev f\xc3\xb8rst endeligt afgjort i Anchers fav\xc3\xb8r af bergamtsretten i 1765, og en endelig opg\xc3\xb8relse mellem parterne blev undertegnet den 17. marts 1766. Fra den tid var Erich Ancher eneejer af Moss Jernv\xc3\xa6rk. Moss Jernv\xc3\xa6rk var p\xc3\xa5 denne tid godt drevet og fik rosende omtale af en kendt fransk bjergv\xc3\xa6rkskyndig._NEWLINE_P\xc3\xa5 1760-tallet blev ordrerne for kanonproduktion mindre, Danmark-Norge havde d\xc3\xa5rlige statsfinanser, hvilket kom til at ramme Moss Jernv\xc3\xa6rk is\xc3\xa6r, da det var afh\xc3\xa6ngigt af rustningsproduktionen. V\xc3\xa6rket havde en stor g\xc3\xa6ld, og Erich Ancher var afh\xc3\xa6ngig af sin broder Christian og efter hans d\xc3\xb8d af broderens firma Karen sal. Christian Anchers & S\xc3\xb8nner. I forbindelse med det endelige opg\xc3\xb8r med Mathias W\xc3\xa6rn m\xc3\xa5tte Erich Ancher udstede en panteobligation, som senere skulle give ham mange problemer._NEWLINE_I forbindelse med panteobligationen m\xc3\xa5tte Ancher opgive bergamtsretten og underl\xc3\xa6gge sig Moss bys jurisdiktion. En r\xc3\xa6kke aktiva blev ogs\xc3\xa5 pantsatte. V\xc3\xa6rket fik tiendefrihed for \xc3\xa5rene 1765\xe2\x80\x931770, det bet\xc3\xb8d imidlertid kun lidt, da det var kompensation for et kostbart hammerv\xc3\xa6rk, som var br\xc3\xa6ndt ned. I l\xc3\xb8bet af 1770-erne blev Erich Anchers g\xc3\xa6ldsproblemer med jernv\xc3\xa6rksdriften stadig st\xc3\xb8rre, hans ejendomme blev successivt pantsatte eller solgt, indtil han til sidst m\xc3\xa5tte opgive den 22. november 1776 og overdrage Moss Jernv\xc3\xa6rk til sine s\xc3\xb8skendeb\xc3\xb8rn Bernt og Jess Anker.\n_START_SECTION_\nBernt og Jess Anker (1776\xe2\x80\x931784)\n_START_PARAGRAPH_\nMed br\xc3\xb8drene Bernt og Jess Anker fik Moss Jernv\xc3\xa6rk ejere med en helt anden finansiel soliditet end forg\xc3\xa6ngerne. Br\xc3\xb8drene Anker fors\xc3\xb8gte alligevel at f\xc3\xa5 s\xc3\xa5 gunstige vilk\xc3\xa5r som muligt fra sin vigtigste forretningsforbindelse, som var staten, og da var f\xc3\xa6tteren Carsten Anker som embedsmand i K\xc3\xb8benhavn paradoksalt nok (med tanke p\xc3\xa5 at v\xc3\xa6rkets forrige ejer var Carstens fader) god at ty til. V\xc3\xa6rket m\xc3\xa5tte ogs\xc3\xa5 leve med konkurrence, specielt fra Fritz\xc3\xb8e Jernv\xc3\xa6rk, da dets monopol p\xc3\xa5 kanonst\xc3\xb8bning var udg\xc3\xa5et. De f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r var det den yngste af br\xc3\xb8drene, Jess Anker, som boede p\xc3\xa5 jernv\xc3\xa6rket, med titlen "Proprietair af Moss Werk", Jess fuldf\xc3\xb8rte opf\xc3\xb8relsen af hovedbygningen, som var p\xc3\xa5begyndt af hans onkel Erich Ancher._NEWLINE_Fra 1776 tog kanonst\xc3\xb8bningen under de nye ejere sig op, efter nogen \xc3\xa5rs stilstand, og der blev brugt mere kul end nogen sinde, indtil 10.000 lester om \xc3\xa5ret. I forbindelse med en forpagtningskontrakt, som Jess Anker indgik med familiefirmaet i 1781, blev v\xc3\xa6rkets regnskabsm\xc3\xa6ssige nettov\xc3\xa6rdi ansl\xc3\xa5et til 177.689 riksdaler. Ankerbr\xc3\xb8drene havde ikke opgjort boet efter deres fader Christian Anchers d\xc3\xb8d i 1767: i praksis blev det styret af Bernt Anker, og han udl\xc3\xb8ste sine br\xc3\xb8dre i 1783 og overtog da ogs\xc3\xa5 Moss Jernv\xc3\xa6rk for en sum p\xc3\xa5 80.000 riksdaler til Jess Anker.\n_START_SECTION_\nDet Bernt Ankerske Fideikommis (1805\xe2\x80\x931820)\n_START_PARAGRAPH_\nVed Bernt Ankers d\xc3\xb8d i 1805 blev hans forretningsimperium lagt ind i et Fideikommis (en type stiftelse), hvor bestyreren Lars Semb ved Moss Jernverk var en af tre i styret. I driften af v\xc3\xa6rket fik Semb temmelig frie h\xc3\xa6nder i \xc3\xa5rene som kom. 1805 var et ret godt \xc3\xa5r for v\xc3\xa6rket, men i 1807 \xc3\xa6ndrede situationen sig ved, at Danmark-Norge ved Royal Navys dristige angreb p\xc3\xa5 K\xc3\xb8benhavn blev trukket ind i Napoleonskrigene. Moss Jernverk blev en helt central bedrift under krigs\xc3\xa5rene, da behovet for kanoner til krigsskibe, f\xc3\xa6stninger og h\xc3\xa6ren var stort. P\xc3\xa5 grund af tabet af krigsskibe ved fl\xc3\xa5deranet, m\xc3\xa5tte nye mindre krigsskibe for den s\xc3\xa5kaldte Kanonb\xc3\xa5dskrig bygges, og en v\xc3\xa6sentlig del af dem fik kanoner fra v\xc3\xa6rket. Ved udbruddet af krigen forsvandt ogs\xc3\xa5 problemerne med mangel p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6kul, dels p\xc3\xa5 grund af manglende tr\xc3\xa6lasteksport, dels grundet b\xc3\xb8ndernes patriotiske sindelag._NEWLINE_Bestyrer Semb begyndte allerede efter\xc3\xa5ret 1807 med st\xc3\xb8bning af 3- og 6-punds kanoner, og i l\xc3\xb8bet af vinteren blev masovnene sat i stand, s\xc3\xa5 at st\xc3\xb8bning af store 24-punds kanoner til s\xc3\xb8etaten kunne begynde i februar. Der var ogs\xc3\xa5 behov for kanoner til fart\xc3\xb8jerne, som blev byggede for kaperfarten, for kaperskipet "Christiania" leverede for eksempel v\xc3\xa6rket 2 styk 6-punds kanoner, 5 styk 12-punds kanoner og 4 styk 18-punds karronader (korte kanoner for skibe). Der blev st\xc3\xb8bt 18-pundere til landetaten, som blandt andet Slevik batteri i Ons\xc3\xb8y blev udrustet med._NEWLINE_1808 blev et godt \xc3\xa5r \xc3\xb8konomisk for v\xc3\xa6rket, men grundet den h\xc3\xa5rde drift og tidlig opstart p\xc3\xa5 vinteren blev masovnene alvorligt nedslidte, den \xc3\xb8stre blev brugt for sidste gang i 1809. Dette \xc3\xa5r gav et v\xc3\xa6sentligt d\xc3\xa5rligere resultat, der var igen kulmangel, og underern\xc3\xa6ring gjorde at en god del af de ansatte blev syge og d\xc3\xb8de i epidemier. Bestyrer Semb angav, at en fjerdedel af arbejderne d\xc3\xb8de i 1809, der i blandt en kanonborer og den bedste kanonformer. En del produkter m\xc3\xa5tte for lang tid fremover udg\xc3\xa5 af produktionen grundet mangel p\xc3\xa5 folk eller fagfolk. I 1810 blev der st\xc3\xb8bt omkring 50 korte 18-punds kanoner for udrustning af nogen brigger; disse var de sidste grovkalibrede kanoner, som blev fremstillet ved Moss Jernverk._NEWLINE_Selv om forholdene var d\xc3\xa5rlige, s\xc3\xa5 var det Moss Jernverk, som i disse \xc3\xa5rene gav overskud til fideikommisset, mod slutningen af krigen var det baseret p\xc3\xa5 t\xc3\xb8mmeret, som savene leverede. N\xc3\xa5r det g\xc3\xa6lder selve v\xc3\xa6rket, s\xc3\xa5 var masovnene ikke i drift fra april 1812 til juli 1814, produktionen i smedene blev drevet ved jern fra lager eller fra andre norske jernv\xc3\xa6rker, s\xc3\xa6rlig Hakadals verk. Forsyningsproblemerne var store grundet blokaden af fastlandet for den britiske fl\xc3\xa5de, den lokale reder David Chrysties brig "Refsnes" blev for eksempel opbragt under fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at hente en st\xc3\xb8rre last med korn i Aalborg._NEWLINE_Ved Kielfreden, hvor Danmark m\xc3\xa5tte afst\xc3\xa5 Norge til Sverige, opstod en ny situation, og Sj\xc3\xb8krigskommisariatet i Christiania forh\xc3\xb8rte sig hos v\xc3\xa6rket om kapacitet for v\xc3\xa5ben til landets forsvar. Moss Jernv\xc3\xa6rk var imidlertid s\xc3\xa5 nedk\xc3\xb8rt at det i 1814 kun blev leveret en del ammunition. En del t\xc3\xb8ndeb\xc3\xa5nd blev producerede, og v\xc3\xa6rket gav et overskud p\xc3\xa5 37.000 riksdaler, en sum som imidlertid ikke kan sammenlignes med foreg\xc3\xa5ende \xc3\xa5rs, da inflationen grundet krigen var stor._NEWLINE_Efter fredsslutningen i 1814 forv\xc3\xa6rrede situationen sig for v\xc3\xa6rket igen. Ved Danmark-Norges oppl\xc3\xb8sning blev jernmonopolet afskaffet, og konkurrencen fra svenske og is\xc3\xa6r engelske jernv\xc3\xa6rker, som producerede jern p\xc3\xa5 nye og rimeligere m\xc3\xa5der, var meget h\xc3\xa5rd. Det var ogs\xc3\xa5 d\xc3\xa5rlige tider for tr\xc3\xa6lasthandelen, og for 1817 var overskuddet ikke mere end 6.000 spesiedaler, det d\xc3\xa5rligste resultat bestyrer Lars Semb havde leveret i de 33 \xc3\xa5r, han havde styret v\xc3\xa6rket._NEWLINE_Den \xc3\xb8konomiske situation for Bernt Ankers fideikommis blev stadig d\xc3\xa5rligere under og efter Napoleonskrigene, og den 13. december 1819 m\xc3\xa5tte bestyrer Lars Semb sammen med de andre administratorer undertegne en ans\xc3\xb8gning til kongen om at udn\xc3\xa6vne skiftekommiss\xc3\xa6rer for virksomheden. En del af virksomheden ved Moss Jernverk blev skilt ud ved auktion, men Bernt Ankers broder Peder Anker, ved svigers\xc3\xb8nnen Herman Wedel-Jarlsberg k\xc3\xb8bte hoveddelen, for 30 330 spesiedaler.\n_START_SECTION_\nPeder Anker (1820\xe2\x80\x931824)\n_START_PARAGRAPH_\nMoss Jernverk var i nogen f\xc3\xa5 \xc3\xa5r til knyttet til familien Anker, men Peder Anker boede aldrig p\xc3\xa5 v\xc3\xa6rket, men p\xc3\xa5 den gedigne Bogstad g\xc3\xa5rd, og bedriften blev drevet af Lars Sembs s\xc3\xb8n Andreas Semb, i samr\xc3\xa5d med Ankers svigers\xc3\xb8n grev Herman Wedel-Jarlsberg. Anker ejede allerede B\xc3\xa6rum Jernv\xc3\xa6rk, og driften i Moss blev tilpasset dette. I 1824 blev en ny masovn opf\xc3\xb8rt, bortset fra dette s\xc3\xa5 skete ikke s\xc3\xa5 meget ved v\xc3\xa6rket i de f\xc3\xa5 \xc3\xa5r under Peder Anker. Ved Ankers d\xc3\xb8d blev Moss Jernv\xc3\xa6rk overtaget af datteren Karen og hendes mand grev Herman Wedel-Jarlsberg.\n_START_SECTION_\nMoss Jernverk i n\xc3\xa6ring, kultur og politik\n_START_PARAGRAPH_\nFor byen Moss og omland var v\xc3\xa6rket utvivlsomt af stor betydning, b\xc3\xa5de for den gryende industri og for landbruget. En r\xc3\xa6kke ulige redskaber kunne produceres, nogen i serie, mens andre blev lavet p\xc3\xa5 bestilling. V\xc3\xa6rkets tekniske kompetence m\xc3\xa5 ogs\xc3\xa5 have v\xc3\xa6ret en drivkraft i distriktets n\xc3\xa6ringsudvikling._NEWLINE_Moss Jernv\xc3\xa6rk var ikke bare en bedrift, som bearbejdede jernmalm, det var ogs\xc3\xa5 et m\xc3\xb8dested for datidens ledende folk inden for n\xc3\xa6ringsliv, kultur og politik. Sit f\xc3\xb8rste kongebes\xc3\xb8g havde verket med stor sandsynlighed allerede i etablerings\xc3\xa5ret 1704, da den dansk-norske konge Fredrik 4. bes\xc3\xb8gte Moss to gange. Landevejen til Christiania, den Frederikshaldske Kongevei, gik tv\xc3\xa6rs gennem verket, og efter 1760 er v\xc3\xa6rket omtalt i rejselitteraturen._NEWLINE_Den nye hovedbygning (konvensjonsg\xc3\xa5rden) stod f\xc3\xa6rdig i 1778, og var meget repr\xc3\xa6sentativ. Det m\xc3\xa5 tillige n\xc3\xa6vnes, at is\xc3\xa6r Bernt Anker, landets rigeste mand, var en meget g\xc3\xa6stfri ejer. Blandt de forn\xc3\xb8jelser, som Anker gav sine g\xc3\xa6ster, var amat\xc3\xb8rteaterforestillinger p\xc3\xa5 et teater, han havde ladet indrette p\xc3\xa5 v\xc3\xa6rket. Bernt Anker spillede selv hovedrollen, som forfatter, instrukt\xc3\xb8r og skuespiller._NEWLINE_I 1787 var for eksempel den sydamerikanske greve af Miranda g\xc3\xa6st og besigtigede v\xc3\xa6rket, fossen, parken og kanonst\xc3\xb8beriet. I 1788 var kronprinsen (den senere kong Frederik 6.) og prins Karl af Hessen p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8g. Dette var lige f\xc3\xb8r felttoget mod Sverige, det som senere blev kendt som Tytteb\xc3\xa6rkrigen, og de kongelige fik b\xc3\xa5de se kanonst\xc3\xb8bning, boring og en kanonpr\xc3\xb8ve, hvor Bernt Anker selv t\xc3\xa6ndte lunten._NEWLINE_Moss Jernv\xc3\xa6rks centrale position p\xc3\xa5 denne tid vises ved, at Anker involverede det i nye og dristige fremst\xc3\xb8d, h\xc3\xb8sten 1791 l\xc3\xa5 for eksempel den f\xc3\xb8rste norske ostindienfarer (handelsfart\xc3\xb8j som sejlede til Asien), "Carl, Prince af Hessen", for udrustning ved v\xc3\xa6rket. Foretaget var omfattet af enorm interesse, og avisen Norske Intelligenssedler bragte j\xc3\xa6vnligt hyldningsdigte og nyheder om turen. Fart\xc3\xb8jet returnerede med en stor last peber, kaffe, sukker, arak og andet den 30. april 1793._NEWLINE_G\xc3\xa6stfriheden ved v\xc3\xa6rket fortsatte efter Ankers d\xc3\xb8d, og ved Christian Augusts gennemrejse til Sverige i 1810, hvor han var valgt til tronf\xc3\xb8lger, blev der gjort store anstrengelser for at give ham et v\xc3\xa6rdigt ophold. Hovedbygningen fungerede fra tid til anden som kongebolig, i 1816 boede for eksempel kronprinsen (den senere kongen Karl 3. Johan) p\xc3\xa5 v\xc3\xa6rket under et bes\xc3\xb8g i Moss.\n_START_SECTION_\nWedel-Jarlsberg (1824\xe2\x80\x931875)\n_START_PARAGRAPH_\nMoss Jernverk blev reelt overtaget af grev Herman Wedel-Jarlsberg i 1824, men det juridiske ved ejerskabet blev f\xc3\xb8rst formaliseret i \xc3\xa5rene 1826\xe2\x80\x931829. Situationen for n\xc3\xa6ringen var st\xc3\xa6rkt \xc3\xa6ndret, og i 1820-erne mistede de norske jernv\xc3\xa6rker ogs\xc3\xa5 den sidste rest af toldbeskyttelse mod svensk jern. Af principielle grunde stemte grev Wedel for oph\xc3\xa6velsen, selv om han som ejer af et jernv\xc3\xa6rk personlig tabte stort p\xc3\xa5 udvidelsen av frihandelen. Efter overtagelsen blev Wedel gjort opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5, at v\xc3\xa6rket fremdeles skyldte staten 50.000 riksdaler, det faste l\xc3\xa5n fra 1755 som ikke var indl\xc3\xb8st. Efter \xc3\xa5revis med sagsbehandling og retssager d\xc3\xb8mte H\xc3\xb8yesterett at obligationen var gyldig, men uopsigelig s\xc3\xa5 l\xc3\xa6nge kanonst\xc3\xb8beriet blev holdt ved lige._NEWLINE_I \xc3\xa5rene 1830\xe2\x80\x931831 blev der bygget et nyt stort valse- og sk\xc3\xa6rev\xc3\xa6rk, og f\xc3\xb8r 1834 blev der i masovnhytten bygget en kupolovn (en miniatyre-masovn), som efterh\xc3\xa5nden supplerede og til dels erstattede masovnen. I kupolovnen kunne der smeltes affaldsjern og om \xc3\xb8nsket metal. 1830-erne var en vanskelig tid for jernv\xc3\xa6rkerne i Norge, Moss Jernverk var ingen undtagelse, og i fem\xc3\xa5rsperioden 1836\xe2\x80\x931840 var masovnen ude af drift i tre \xc3\xa5r._NEWLINE_I 1840 d\xc3\xb8de grev Wedel, og hans s\xc3\xb8n Harald Wedel-Jarlsberg overtog faderens forretninger, deriblant Moss Jernverk. V\xc3\xa6rket blev nu drevet af bestyreren, fra 1836 tyske Ignatius Wankel. Tiden med glade lag var forbi, og de kongelige blev ikke l\xc3\xa6ngere indlogeret i hovedbygningen, n\xc3\xa5r de rejste gennem Moss. Moss Jernverk blev med tiden et underbrug av B\xc3\xa6rums Jernverk, s\xc3\xa6rlig efter 1840. Markedsforholdene forbedrede sig i 1840-erne, norsk jern fik blandt andet indpas i Nordamerika, og forbedringer ble gjort etter m\xc3\xb8nster av utenlandske verk._NEWLINE_Anden halvdel af 1840-erne var markedsm\xc3\xa6ssigt ret gode for v\xc3\xa6rket, og produktionen voksede kraftigt: malmudveksling og fordeling af specialiteter mellem v\xc3\xa6rkerne i B\xc3\xa6rum og Moss fortsatte. Spikerproduktionen oph\xc3\xb8rte for eksempel ved Moss i 1830-erne, mens valsev\xc3\xa6rket var det klart st\xc3\xb8rste i Norge. Ved slutningen af 1850-erne blev det gamle valsev\xc3\xa6rk nedrevet, og et nyt og meget st\xc3\xb8rre bygget, bare for maskineriet blev der i 1858 betalt n\xc3\xa6sten 10.000 spesiedaler. Nu var imidlertid den siste gode periode for de norske jernv\xc3\xa6rker ovre. Ved afslutningen af Krimkrigen blev markedsforholdene vanskelige, og de norske v\xc3\xa6rker l\xc3\xa5 igen under i konkurrencen med svenske og engelske._NEWLINE_Fra 1860-erne blev de norske jernv\xc3\xa6rker gradvis lagt ned, pressede af billigt st\xc3\xa5l fra den mere effektive Bessemerproces. Moss Jernverk holdt ud nogen \xc3\xa5r, sandsynligvis fordi det nye valsev\xc3\xa6rk var konkurrencedygtigt, og i slutningen af 1860-tallet kom store m\xc3\xa6ngder jern fra B\xc3\xa6rum for valsning. Et par \xc3\xa5r efter den tysk-franske krig (1870\xe2\x80\x931871) trak det op til ny krise med den lange depression; dette blev v\xc3\xa6rkets d\xc3\xb8dsst\xc3\xb8d. Driften blev ogs\xc3\xa5 vanskeliggjort ved, at jernbanen (Smaalensbanen), som blev vedtaget i 1873, blev projekteret tv\xc3\xa6rs over v\xc3\xa6rkets jord. Det sidste \xc3\xa5r, jern blev bearbejdet, var i 1873. I 1874 og 1875 var der kun drift ved savv\xc3\xa6rk, g\xc3\xa5rdbrug og m\xc3\xb8lle. Moss Jernverk ble solgt for 115\xc2\xa0000 spesiedaler (460\xc2\xa0000 kroner) i 1875 til det lokale firmaet M. Peterson & S\xc3\xb8n. Omr\xc3\xa5det verket l\xc3\xa5 p\xc3\xa5, ble overtatt av og benyttes i dag av emballasjefabrikken Peterson.\n_START_SECTION_\nPerspektiv og eftertid\n_START_PARAGRAPH_\nI over 150 \xc3\xa5r, fra midten af 1600-tallet og til omkring 1814, spillede de norske jernv\xc3\xa6rker en meget vigtig rolle i landets n\xc3\xa6ringsliv, i \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r og omkring 1814 ogs\xc3\xa5 i politik og \xc3\xa5ndsliv. Sammen med tr\xc3\xa6last, fisk og skibsfart var kobber og jern det Norge p\xc3\xa5 den tid eksporterede. Jernv\xc3\xa6rkenes nastionale betydning kulminerede under Napoleonskrigene: mens \xc3\xa5rene f\xc3\xb8r 1807 var eventyrlige \xc3\xb8konomisk, s\xc3\xa5 var \xc3\xa5rene efter tilsvarende d\xc3\xa5rlige. Tiden efter unionsoppl\xc3\xb8sningen i 1814 var tung for jernv\xc3\xa6rkerne, hvilket afspejlede sig i et dramatisk fall i produksjonsvolumet ._NEWLINE_Samtidig som v\xc3\xa6rkerne efter norske forhold var store virksomheder, var de sm\xc3\xa5 internationalt. Ved slutningen af 1700-tallet udgjorde verdens samlede \xc3\xa5rlige forbrug af jern omkring 2/3 million ton, hvoraf de norske jernv\xc3\xa6rker producerede omkring 9.000 tonn. Den svenske produksjonen av jern var for eksempel om lag 8 ganger s\xc3\xa5 stor som den norske._NEWLINE_Af de omkring 16 jernv\xc3\xa6rker i den syd\xc3\xb8stlige del af Norge var Moss Jernverk et af de mellomstore n\xc3\xa5r man ser p\xc3\xa5 selve jernproduktionen. I \xc3\xa5rene 1780-1800 var \xc3\xa5rlig forbrug af tr\xc3\xa6kul ved norske jernv\xc3\xa6rker omkring 140.000 lester (om lag 270.000 m\xc2\xb3). Af dette forbrugte Moss Jernverk under 10.000 lester._NEWLINE_B\xc3\xa5de under og efter perioden med jernv\xc3\xa6rker baserede p\xc3\xa5 tr\xc3\xa6kul blev det h\xc3\xa6vdet, at tr\xc3\xa6kulproduktionen bidrog til at forarme skovene, men if\xc3\xb8lge Vogts fremstilling i De gamle norske jernverk s\xc3\xa5 synes der ikke at v\xc3\xa6re hold i dette, tr\xc3\xa6lasteksporten i samme periode var for eksempel over 7 gange s\xc3\xa5 stor. Samtidig var tr\xc3\xa6kul den vigtigste indsatsfaktor, og det var stigende tr\xc3\xa6kulspriser, som til sidst tvang jernv\xc3\xa6rkerne til at lukke._NEWLINE_Den dansk-norske stat s\xc3\xa5 jernv\xc3\xa6rkerne som strategisk vigtige og subsidierede dem p\xc3\xa5 flere m\xc3\xa5der, dels ved at v\xc3\xa6rkerne fik en "cirkumferens", hvor b\xc3\xb8nderne, som boede inden for, havde pligt til at levere tr\xc3\xa6kul , dels ved en stor beskyttelsestold, dels ved statslige bestillinger p\xc3\xa5 kanoner og ammunition til h\xc3\xa6ren og fl\xc3\xa5den. Jernv\xc3\xa6rkerne m\xc3\xa5tte betale skat, s\xc3\xa5kaldt tiende: i praksis bel\xc3\xb8b den sig til omkring 1,5% af produktionsv\xc3\xa6rdien. Bortset fra relativt korte perioder i 1600-tallet, hvor B\xc3\xa6rums Jernverk og Eidsvolls Jernv\xc3\xa6rk var ejede af henholdsvis en nederl\xc3\xa6nding og en fyrste fra Kurland, var v\xc3\xa6rkerne p\xc3\xa5 dansk-norske h\xc3\xa6nder._NEWLINE_I samtiden var Moss Jernv\xc3\xa6rk s\xc3\xa6rlig kendt for kanonst\xc3\xb8beriet, ved etableringen det f\xc3\xb8rste i landet. Blandt samtidens eksperter blev v\xc3\xa6rket anerkendt, franske Gabriel Jars n\xc3\xa6vner for eksempel i 1767 Moss Jernv\xc3\xa6rk sammen med Fritz\xc3\xb8e Jernv\xc3\xa6rk og Kongsberg Jernv\xc3\xa6rk som de fornemmeste i Norge. Man har i eftertiden anerkendt jernv\xc3\xa6rkenes vigtige bidrag til indf\xc3\xb8ring af teknologi og industrialiseringen af Norge; den kjente juristen og sosial\xc3\xb8konomen Anton Martin Schweigaard skrev blant annet i 1840 at: \xc2\xabBergverksdriften er bleven en Skole for mechaniske og techniske F\xc3\xa6rdigheder og Indsigte.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nBygningsminder\n_START_PARAGRAPH_\nDer er kun lidt bevaret af Moss Jernverk, de fleste af bygningerne fra v\xc3\xa6rket er revet. Blandt det, som st\xc3\xa5r tilbage, er administrationsbygningen (konventionsg\xc3\xa5rden) og arbejderboligerne langs gaden nord over fra den. M\xc3\xb8llen ved fossen er ogs\xc3\xa5 bevare t.'