b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x98lsemagle Kirke\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nDe \xc3\xa6ldste dele af kirken stammer fra en romansk kirke bet\xc3\xa5ende af et skib og et kor adskilt af en triumfv\xc3\xa6g. Den var opf\xc3\xb8rt i tilhugne kridtkvadre, og havde fladt tr\xc3\xa6loft. I dag er kun langv\xc3\xa6ggene bevaret. Omkring 1300 er blev skibet forsynet med to krydshv\xc3\xa6lv, og samtidig blev murene forh\xc3\xb8jet med et 30 cm kridtstensskifte._NEWLINE_Omkring 1400 blev bygningen forl\xc3\xa6nget b\xc3\xa5de mod \xc3\xb8st og mod vest. Hvad der skete f\xc3\xb8rst lader sig ikke afg\xc3\xb8re. Mod \xc3\xb8st blev triumfmuren og det romanske kor fjernet, og bygningen forl\xc3\xa6nget med et kor i samme bredde og h\xc3\xb8jde som skibet. Murene er nederst af kridtsten, mens den \xc3\xb8verste del og gavltrekanten er i munkesten. Det indre er d\xc3\xa6kket af et krydshv\xc3\xa6lv. Vestforl\xc3\xa6nglsen svarer stort set til \xc3\xb8stforl\xc3\xa6ngelsen i materialer og udformning._NEWLINE_V\xc3\xa5benhuset er sandsynligvis fra omkring 1450 og opf\xc3\xb8rt foran sydd\xc3\xb8ren i munkesten p\xc3\xa5 en kampstenssyld. Senere i middelalderen er der blevet forh\xc3\xb8jet med 15 skifter. Det indre er d\xc3\xa6kket af et fladt loft._NEWLINE_T\xc3\xa5rnet anses for at v\xc3\xa6re fra anden halvdel af 1400-tallet. Ved tilbygningen blev vestforl\xc3\xa6ngelsens gavltrekant fjernet og der blev lavet en spidsbuet arkadegennembrydning i muren. Den nederste del af t\xc3\xa5rnet, op til skibets tagkant, er muret prim\xc3\xa6rt i kridtsten ovenp\xc3\xa5 en syld af grov kamp, den resterende del, op til taggesimsen, er b\xc3\xa6ltemuret i kridt og munkesten, mens gesims og gavle er i munkesten. T\xc3\xa5rnet har samme bredde som skibet._NEWLINE_Kapellet p\xc3\xa5 nordsiden blev sandsynligvis opf\xc3\xb8rt omtrent samtidigt med t\xc3\xa5rnet. Det er i munkesten som veklser mellem r\xc3\xb8de og n\xc3\xa6sten sorte sten, men uden noget m\xc3\xb8nster. Det st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 en syld af store r\xc3\xa5 kampesten foran skibets nordd\xc3\xb8r. Det er ikke bygget helt vinkelret p\xc3\xa5 skibet. Kapellet er forbundet til kirkerummet med en spidsbuet arkade\xc3\xa5bning, som blev tilmuret i 1891, da man begyndte at bruge rummet som ligkapel. Senere blev rummet brugt som oplagsplads. Under en restaurering i 1984 opdagede man at der var kalkmalerier i krydshv\xc3\xa6vlet. Da man ikke havde r\xc3\xa5d til at restaurere dem, blev de forseglet af Nationalmuseet. I 2003 blev arkadebuen til kirken igen \xc3\xa5bnet, og ved byggearbejdet faldt noget af forseglingen ned, s\xc3\xa5 dele af kalkmalerierne nu er synlige._NEWLINE_Sakristiet p\xc3\xa5 nordsiden af \xc3\xb8stforl\xc3\xa6ngelsen er ligesom kapellet af munkesten p\xc3\xa5 en syld af r\xc3\xa5 kamp. Det stammer fra begyndelsen af 1500-tallet. Indvendig d\xc3\xa6kkes det af et krydshv\xc3\xa6lv. Det er i dag indrettet til arbejdsrum for pr\xc3\xa6sten.\n_START_SECTION_\nKirkebygningen\n_START_PARAGRAPH_\nLanghusets kridtstensmure st\xc3\xa5r i dag med okkergul puds, mens dets trekantgavl i \xc3\xb8st og alle tilbygningerne st\xc3\xa5r i ubehandlet sten. Hele bygningen er t\xc3\xa6kket med r\xc3\xb8de tegl. Trappehuset p\xc3\xa5 t\xc3\xa5rnets sydside f\xc3\xb8lger p\xc3\xa5 den \xc3\xb8verste del t\xc3\xa5rnets veksling mellem kridtsten og munkesten, men omkring d\xc3\xb8ren er kridstenene tilsyneladende senere erstattet af munkesten._NEWLINE_Ud over den lille t\xc3\xa5rnd\xc3\xb8r er der to indgange til kirken, i v\xc3\xa5benhusets sydgavl og i kapellets nordgavl. Begge er af nyere dato og rundbuede. V\xc3\xa5benhusets d\xc3\xb8r har en enkel sandstensportal. Kapellets d\xc3\xb8r er ikke centreret p\xc3\xa5 gavlen, hvilket tydeligg\xc3\xb8res af et lille bl\xc3\xa6ndet vindue umiddelbart over d\xc3\xb8ren, som er centreret. De spidsbuede vinduer med jernsprosser i langhuset \xe2\x80\x93 tre i sydmuren, to i nordmuren \xe2\x80\x93 og i kapellets sidemure er er nyere dato. Det g\xc3\xa6lder og de mindre vinduer i samme stil som sidder i v\xc3\xa5benhusets sidev\xc3\xa6gge og sakristiets nordgavl samt t\xc3\xa5rnets vestmur. Endelig er der et lille rundbuet vindue i korets \xc3\xb8stgavl. I sakristiets \xc3\xb8stmur ses spor efter et tilmuret fladbuet vindue og samme fladbue findes over vinduet i nordgavlen. Vinduet p\xc3\xa5 t\xc3\xa5rnets vestside er indpasset til en st\xc3\xb8rre fladbuet munkestenskarm. P\xc3\xa5 t\xc3\xa5rnets sydside se et tilmuret fladbuet vindue i f\xc3\xb8rste stokv\xc3\xa6rk, og p\xc3\xa5 nordsiden spor efter et mindre tilmuret vindue i mellemstokv\xc3\xa6rket. Klokkestokv\xc3\xa6rket har dobbelte fladbuede glamhuller p\xc3\xa5 vest- syd- og \xc3\xb8stsiden, mens nordsiden har et enkelt, bredere, fladbuet glamhul._NEWLINE_Af bygningens seks kamtakgavle er det kun de to p\xc3\xa5 t\xc3\xa5rnet, som er ens. De \xc3\xb8vrige har hver deres individuelle m\xc3\xb8nster af h\xc3\xb8jbl\xc3\xa6ndinger.\n_START_SECTION_\nInteri\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa5rnrummet er inddraget i kirkerummet via en spidsbuet arkade\xc3\xa5bning, s\xc3\xa5ledes at skibet bliver fire fag langt. Arkade\xc3\xa5bningen til kapellet er i dag lukket af en moderne glasv\xc3\xa6g med glasd\xc3\xb8re i, for at undg\xc3\xa5 at opvarme kapellet, af hensyn til de forseglede kalkmalerier. V\xc3\xa6gge og hv\xc3\xa6lv er hvidkalkede. Gulvet er belagt med gule klinker. Under dette fandt man under restaureringen i 1984 tre \xc3\xa6ldre gulve af forskellige teglmaterialer oven p\xc3\xa5 et stampet lergulv._NEWLINE_Kirkens stolestader er ensartet stafferet i gr\xc3\xb8nne, gr\xc3\xa5 og brune nuancer, men varierer en del i udseende. I t\xc3\xa5rnrummet har de glatte gavle med et rundbuet topstykke udsk\xc3\xa5ret som en ibskal. Stolene er uden l\xc3\xa5ger. Disse er de \xc3\xa6ldste, fra f\xc3\xb8r 1600. De \xc3\xb8vrige gavle deler sig i to typer: halvdelen har dobbelte sk\xc3\xa6lpilatstre, resten har en enkelt kanneleret pilaster. De har alle et arkitektonisk topstykke med en lille trekantgavl med fod- og topspir, omend proportionerne varierer mellem de to typer. Stole med disse gavle har l\xc3\xa5ger, nogle udsmykket med arkadefelter, andre med enkle rektangul\xc3\xa6re felter._NEWLINE_Altertavlen er er renaissancearbejde fra omkring 1600. Den er af katekismustypen, dvs med skriftfelter i stedet for billeder. Den er arkitektonisk opbygget med fire korinthiske stors\xc3\xb8jler p\xc3\xa5 et postament, b\xc3\xa6rende en gesims over hvilken der er en kvartrund baldakin med en frise og \xc3\xb8verst et topstykke. Midterfeltet flankeres af storvinger. S\xc3\xb8jlernes tredeling af midterfeltet g\xc3\xa5r igen i postament, gesims og frise, som alle har tre skriftfelter. Midterfeltets to sidefelter er hver etagedelt i to arkadefelter, mens midterfeltet er et stort arkadefelt. _NEWLINE_Maleren Magnus Jacobi har indridset sin signatur i altertavlen i 1658. Derudover kender man til en restaurering i 1831, en egetr\xc3\xa6s\xc3\xa5dring i 1859 og en hovedistands\xc3\xa6ttelse i 1943. Tavlen st\xc3\xa5r i dag stafferet i farver som domineres af brun, sort og guld. Frakturindskrifterne er alle i guld p\xc3\xa5 sort baggrund. En gipsfigur af Thorvaldsens Kristus som tidligere sad foran storfeltet blev f\xc3\xb8rst flyttet til v\xc3\xa6ggen ind mod kapellet, og da denne blev gen\xc3\xa5bnet, flyttet til kapellets nordv\xc3\xa6g, over d\xc3\xb8ren._NEWLINE_Pr\xc3\xa6dikestolen er et enkelt stykke snedkerarbejde udf\xc3\xb8rt af to svende p\xc3\xa5 A. Hansens v\xc3\xa6rkted i 1820, if\xc3\xb8lge en blyantsindskrift p\xc3\xa5 stolens bund. Kurven har fem fag af en ottekant, hver med en profileret fyldning. Den st\xc3\xa5r p\xc3\xa5 en ottekantet fod, og over den h\xc3\xa6nger en flad ottekantet lydhimmel. Den er stafferet i samme stil som stolestaderne, dog med en m\xc3\xb8rkere gr\xc3\xb8n kul\xc3\xb8r. \xc3\x98verst og nederst p\xc3\xa5 kurven samt p\xc3\xa5 lydhimmelen er der et b\xc3\xa5nd med frakturindskrift i guld p\xc3\xa5 sort baggrund._NEWLINE_D\xc3\xb8befonten har en halvkugleformet kumme dekoreret med indridsede arkadebuer og arkantusblade. Den er udf\xc3\xb8rt i gotlandsk kalksten omkring 1300. Den hviler p\xc3\xa5 et cylindrisk skaft med en kegleformet fod. Fonten st\xc3\xa5r i t\xc3\xa5rnrummet, og har sikkert altid st\xc3\xa5et d\xc3\xa9r. Dette bestyrkes af, at foden i mange \xc3\xa5r var skjult under gulvbel\xc3\xa6gningen, idet man ikke har l\xc3\xb8ftet fonten, n\xc3\xa5r man har fornyet bel\xc3\xa6gningen, men bare lagt den uden om skaftet. F\xc3\xb8rst i 1984 genopdagede man foden, og h\xc3\xa6vede fonten s\xc3\xa5 den blev frilagt._NEWLINE_Det er to d\xc3\xa5bsfade til fonten. Det \xc3\xa6ldste er i messing og stammer fra Tyskland omkring 1550-75. Det blev doneret til kirken i 1740. Det andet er fra 1619 og i tin. Et fladt tr\xc3\xa6l\xc3\xa5g dekoreret med udsk\xc3\xa6ringer bruges til at d\xc3\xa6kke fonten, n\xc3\xa5r den ikke er i brug._NEWLINE_Kirkens orgel er placeret op ad vestforl\xc3\xa6ngelsens nordv\xc3\xa6g. Det er en enkelt instrument med seks stemmer fordelt p\xc3\xa5 \xc3\xa9t manual og pedal. Det er fremstillet af Frederiksborg Orgelbyggeri i 1974. Kilderne n\xc3\xa6vner ingen tidligere orgler._NEWLINE_Midt i kirkerummet h\xc3\xa6nger et kirkeskib, en model af skoleskibet Georg Stage som er sk\xc3\xa6nket til kirken af en beboer i sognet og oph\xc3\xa6ngt i 1964.\n_START_SECTION_\nKalkmalerier\n_START_PARAGRAPH_\nUd over kalkmalerierne i kapellets hv\xc3\xa6lving har man ogs\xc3\xa5 fundet tre cirkul\xc3\xa6re dekorationer i den oprindelige kirkes \xc3\xb8stfags hv\xc3\xa6lving._NEWLINE_Da kalkmalerierne i kapellet ikke er blevet fuldt afd\xc3\xa6kket og restaureret, er de ikke beskrevet i litteraturen. I de omr\xc3\xa5der, hvor forseglingen er faldet af, kan man p\xc3\xa5 nordkappen udskille en korsf\xc3\xa6stelsesscene.\n_START_SECTION_\nGravminder\n_START_PARAGRAPH_\nI sakristiets gulv ligger en gravsten over Peder Hansen, som var pr\xc3\xa6st i Lellinge og \xc3\x98lsemagle. Han d\xc3\xb8de 1654._NEWLINE_Under restaureringen i 1984 fandt man spor efter flere grave under kirkegulvet, bland andet rester af en kridtstenssarkofag, som er dateret til omkring 1250. Den blev registreret og d\xc3\xa6kket til igen._NEWLINE_Kirken er omgivet af en aktiv og stadig voksende kirkeg\xc3\xa5rd. Muren p\xc3\xa5 sydsiden og den sydlige del af vestmuren st\xc3\xa5r stadig p\xc3\xa5 den middelalderlige syld af store kampesten, men da trykket fra det h\xc3\xb8jere jordniveau p\xc3\xa5 indersiden truede med at v\xc3\xa6lte munkestensmuren, har det v\xc3\xa6ret n\xc3\xb8dvendig at mure den om i nyere tid.'