b"\n_START_ARTICLE_\nFr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopins indflydelse\n_START_PARAGRAPH_\nMange af Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopins v\xc3\xa6rker har indflydelse og nyder stor popularitet, f.eks. hans Revolutionsetude (opus 10, nr. 12), Minutvalsen (opus 64, nr. 1) og Begravelsesmarchen (tredje sats af Sonate nr. 2 i b-mol, opus 35). Ingen af disse navne er opfundet af Chopin selv, da han n\xc3\xb8jedes med at kategorisere sine v\xc3\xa6rker efter genre og nummer. Begravelsesmarchen blev komponeret f\xc3\xb8r resten af sonaten, som den er en del af, men anledningen er ukendt._NEWLINE_Nogle af hans melodier er blevet brugt i popmusik, f.eks. det langsomme B-stykke i hans Fantaisie-Impromptu (opus 66, posthumt) og f\xc3\xb8rste del af Etude i E-dur (opus 10, nr. 3). Disse stykker rummer en intens personlig kromatik samt en melodisk kurve, der ogs\xc3\xa5 ses i operaerne fra Chopins tid \xe2\x80\x93 operaer af Gioacchino Rossini, Gaetano Donizetti og Vincenzo Bellini._NEWLINE_Chopin n\xc3\xa6rede stor interesse for sang og talte og skrev meget om samtidige sangerinder._NEWLINE_Chopins stil og talent opn\xc3\xa5ede tiltagende indflydelse. Robert Schumann var en stor beundrer af Chopins musik, og han l\xc3\xa5nte melodier fra Chopins v\xc3\xa6rker og opkaldte endda et stykke fra sin suite Carnaval efter Chopin. Beundringen blev kun ringe geng\xc3\xa6ldt; dog dedikerede Chopin sin Ballade nr. 2 i F-dur, opus 38, til Schumann._NEWLINE_Franz Liszt h\xc3\xb8rte ogs\xc3\xa5 til skaren af Chopins beundrere og var tilmed en god ven af ham. Liszt ben\xc3\xa6gtede dog at have komponeret stykket Fun\xc3\xa9railles (med undertitlen \xe2\x80\x99Oktober 1849\xe2\x80\x99, den syvende sats af hans klaversuite Harmonies po\xc3\xa9tiques et religieuses, fra 1853) til minde om Chopin. Stykkets midterdel rummer elementer fra oktavtrioen i Chopins Polon\xc3\xa6se i As-dur (opus 53). Selv h\xc3\xa6vdede Liszt, at han havde komponeret stykket i anledning af, at tre af hans ungarske landsm\xc3\xa6nd var d\xc3\xb8de inden for den samme m\xc3\xa5ned._NEWLINE_Johannes Brahms og de yngre russiske komponister modtog ogs\xc3\xa5 inspiration fra Chopin. Chopins tekniske landvindinger \xc3\xb8vede stor indflydelse. Hans pr\xc3\xa6ludier (opus 28) fik hurtigt status af standardv\xc3\xa6rker og inspirerede s\xc3\xa5vel Liszts \xc3\x89tudes d'ex\xc3\xa9cution transcendante som Schumanns \xc3\x89tudes Symphoniques. Alexander Scriabin var ogs\xc3\xa5 st\xc3\xa6rkt p\xc3\xa5virket af Chopin; Scriabins 24 pr\xc3\xa6ludier opus 11 er f.eks. inspireret af Chopins opus 28._NEWLINE_Jeremy Siepmann lister i sin biografi om Chopin nogle af de komponister, hvis fortolkninger af Chopins v\xc3\xa6rker nyder s\xc3\xa6rlig anseelse: Vladimir de Pachmann, Raoul Pugno, Ignacy Jan Paderewski, Moriz Rosenthal, Sergej Rachmaninov, Alfred Cortot, Ignaz Friedman, Raoul Koczalski, Artur Rubinstein, Mieczys\xc5\x82aw Horszowski, Claudio Arrau, Vlado Perlemuter, Vladimir Horowitz, Dinu Lipatti, Vladimir Ashkenazy, Martha Argerich, Maurizio Pollini, Murray Perahia, Krystian Zimerman og Evgeny Kissin._NEWLINE_Artur Rubinstein sagde f\xc3\xb8lgende om Chopin:_NEWLINE_\xe2\x80\x9dChopin er et geni, som appellerer til alverden. Hans musik bem\xc3\xa6gtiger sig ethvert publikum. N\xc3\xa5r de f\xc3\xb8rste toner af Chopin lyder i koncertsalen, h\xc3\xb8res suk af genkendelsesgl\xc3\xa6de. Hans musik er kendt af m\xc3\xa6nd og kvinder over hele verden. De elsker den. De bev\xc3\xa6ges af den. Dog h\xc3\xb8rer den ikke til \xe2\x80\x9dromantisk musik\xe2\x80\x9d i byronsk forstand. Den fort\xc3\xa6ller ikke historier eller maler billeder. Den er udtryksfuld og personlig, men dog rendyrket kunst. Selv i denne abstrakte atomalder, hvor f\xc3\xb8lelser ikke l\xc3\xa6ngere er moderne, lever Chopin videre. Hans musik er det universelle menneskelige sprog. N\xc3\xa5r jeg spiller Chopin, ved jeg, at jeg taler direkte til folks hjerter!\xe2\x80\x9d_NEWLINE_I Mikhail Fokins ballet Chopiniana (1908; ogs\xc3\xa5 opf\xc3\xb8rt under titlen Les Sylphides) indg\xc3\xa5r udvalgte kompositioner af Chopin instrumenteret for orkester._NEWLINE_Chopins pr\xc3\xa6ludium i c-mol, opus 28, nr. 20, er bearbejdet af f\xc3\xb8rst Barry Manilow i 1975 (Could it be Magic), siden af Donna Summer i 1976 og af gruppen Take That i 1990\xe2\x80\x99erne samt p\xc3\xa5 Muses album The Resistance, hvor der generelt tr\xc3\xa6kkes p\xc3\xa5 den klassiske musiks opbygning."