b"\n_START_ARTICLE_\nWildersgade\n_START_PARAGRAPH_\nWildersgade er en gade p\xc3\xa5 Christianshavn i K\xc3\xb8benhavn. Gaden g\xc3\xa5r p\xc3\xa5 langs gennem kvarteret, parallelt med Christianshavns Kanal, fra Christiansbro-omr\xc3\xa5det i sydvest til Wilders Kanal i nord\xc3\xb8st. Gaden krydses p\xc3\xa5 halvvejen af Torvegade, Christianshavns hovedgade, men er ellers prim\xc3\xa6rt en fredelig beboelsesgade med brol\xc3\xa6gning og mange huse fra 1700- og 1800-tallet._NEWLINE_Gaden er opkaldt efter skibsv\xc3\xa6rftsejeren Carl Wilder (1698-1765) og hans s\xc3\xb8n Lars Wilder (1738-1810). De har ogs\xc3\xa5 lagt navn til Wilders Plads.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nWildersgades historie g\xc3\xa5r tilbage til anl\xc3\xa6ggelsen af Christianshavn son en uafh\xc3\xa6ngig k\xc3\xb8bstad i 1617-1622. Gaden hed oprindeligt Kongensgade og supplerede Dronningensgade og Prindsensgade, nu Prinsessegade p\xc3\xa5 den anden side af kanalen. Delen nord for Torvegade blev kaldt for Store Kongensgade, men den syd for blev kaldt for Lille Kongensgade. Det nuv\xc3\xa6rende navn blev indf\xc3\xb8rt i 1859, da den v\xc3\xa6sentlig st\xc3\xb8rre Ny Kongensgade p\xc3\xa5 den anden side af havnen blev til Store Kongensgade._NEWLINE_Christians Kirkes sogneg\xc3\xa5rd l\xc3\xa5 oprindeligt i nr. 5. I 1795 blev bygningen overtaget af en filial af Borgerdydskolen. Filialen blev efterf\xc3\xb8lgende uafh\xc3\xa6ngig af hovedskolen i N\xc3\xb8rregade. Bygningen p\xc3\xa5 Wildersgade blev overtaget af Burmeister & Wain (B&W) i 1890. Skolen flyttede til Helgolandsgade i 1893 og til Sj\xc3\xa6l\xc3\xb8r Boulevard i 1970. Den skiftede navn til Vestre Borgerdydskole i 1919 og til K\xc3\xb8benhavns \xc3\xa5bne Gymnasium i 2007.\n_START_SECTION_\nBygninger og beboere\n_START_PARAGRAPH_\nNr. 60 er den tidligere Wildersgade Kaserne. Hovedbygningen blev opf\xc3\xb8rt af J\xc3\xb8rgen Henrich Rawert og Andreas Hallander in 1802. Den lange enetages bygning til venstre er kasernens tidligere stalde. Den gule bygning p\xc3\xa5 den anden side af gaden er bagsiden af Irgens G\xc3\xa5rd, der fungerede som artillerikaserne fra 1789. Den store bygning i nr. 70 p\xc3\xa5 hj\xc3\xb8rnet af Christianshavns Kanal og Wilders Kanal er Prinsesse Maries Hjem for gamle S\xc3\xb8m\xc3\xa6nd og S\xc3\xb8m\xc3\xa6nds Enker. Den er desuden hjemsted for S\xc3\xb8mandsforeningen af 1856. Den \xc3\xa6ldste del af bygninger er fra 1874, mens en udvidelse er fra 1921._NEWLINE_Der ligger ogs\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke fredede etageejendomme og tidligere pakhuse i denne del af gaden. Pakhuset i nr. 51 blev bygget sammen med Niels Brocks G\xc3\xa5rd i Strandgade 48 p\xc3\xa5 den anden side af blokken. Nr. 41-43 er en del af Sigvert Grubbes G\xc3\xa5rd. Nr. 34, 36, 37, 38, 40, 42, 45, 48-50, 49, 52, 53 og 58 er ogs\xc3\xa5 fredede. I den sydlige del af gaden er etageejendommene i nr. 15 og 19 fredede._NEWLINE_Bygningerne i nr. 9 og 10, der er forbundet med en toetages skyway over gaden, blev opf\xc3\xb8rt for B&W i 1925. I nr. 10 ligger michelinrestauranten Kadeau K\xc3\xb8benhavn, der prim\xc3\xa6rt benytter r\xc3\xa5varer fra Bornholm, og som har en s\xc3\xb8sterrestaurant i Aakirkeby. Den store bygning ved siden af (Overgaden Neden Vandet 9) er en tidligere maskinhal, der blev opf\xc3\xb8rt for B&W i 1860'erne. Den blev ombygget til kontorbygning af Dissing + Weitling i 1990. De to hvide bygninger i den sydlige ende af gaden blev opf\xc3\xb8rt i 1999-2001 som dele af Henning Larsen Architects' Christiansbro-plan for den tidligere B&W-omr\xc3\xa5de. De kaldes for L\xc3\xb8vens G\xc3\xa5rd og Enhj\xc3\xb8rningens G\xc3\xa5rd og blev tegnet af Lauritz Vilhelmsen Arkitekter og Arkitema."