b'\n_START_ARTICLE_\nHeinrich Christian Schumacher\n_START_SECTION_\nBarndom og ungdom\n_START_PARAGRAPH_\nSchumacher var s\xc3\xb8n af den kongelige danske amtmand Andreas Schumacher i Segeberg Amt i Holsten. Allerede som 7-\xc3\xa5rig blev han af faderen fremstillet for den dav\xc3\xa6rende kronprins, den senere kong Frederik VI og Schumacher kunne flere gange senere i sit liv nyde godt af kongens gunst. Da han var 10 \xc3\xa5r gammel d\xc3\xb8de faderen, og moderen og s\xc3\xb8nnen flyttede til Altona, hvor Schumacher kom i gymnasiet. Fra 1799 til 1804 studerede han jura ved universiteterne i G\xc3\xb6ttingen og Kiel og efter at have afsluttet studiet kom han til universitetet i Dorpat (Tartu) i det nuv\xc3\xa6rende Estland som docent i retsvidenskab. Her m\xc3\xb8dte han den derv\xc3\xa6rende professor i astronomi og direkt\xc3\xb8r for observatoriet, Johann Wilhelm Andreas Pfaff, som fik hans interesser drejet i retning af matematik og astronomi. Schumacher havde allerede fra barndommen haft en vis interesse for disse fag.\n_START_SECTION_\nFra jura til astronomi\n_START_PARAGRAPH_\nI 1807 kom Schumacher til K\xc3\xb8benhavn for at tiltr\xc3\xa6de en stilling ved Rentekammeret. P\xc3\xa5 grund af krigsforholdene blev ans\xc3\xa6ttelsen ikke til noget, og i stedet fik han et kongeligt et\xc3\xa5rigt stipendium til fortsatte studier i astronomi. Han rejste til G\xc3\xb6ttingen, hvor han m\xc3\xb8dte den kun tre \xc3\xa5r \xc3\xa6ldre, men allerede ber\xc3\xb8mte matematiker og astronom Carl Friedrich Gauss. Denne fik ham specielt begejstret for geod\xc3\xa6sien, dvs. videnskaben om jordklodens form. Efter udl\xc3\xb8bet af det et\xc3\xa5rige stipendium vendte Schumacher tilbage til sim hjemby Altona, hvor han knyttede forbindelse med Johann Georg Repsold, som var leder af observatoriet i nabobyen Hamborg._NEWLINE_I 1810 blev Schumacher ekstraordin\xc3\xa6r professor i astronomi ved K\xc3\xb8benhavns Universitet. Da den dav\xc3\xa6rende ordin\xc3\xa6re professor, Thomas Bugge, ikke \xc3\xb8nskede hans tilstedev\xc3\xa6relse i K\xc3\xb8benhavn, forblev han i Altona og var oven i k\xc3\xb8bet en overgang direkt\xc3\xb8r for observatoriet i Mannheim. Ved Bugges d\xc3\xb8d i 1815 overtog han det ordin\xc3\xa6re professorat i astronomi. \xc3\x85ret efter var han initiativtager til oprettelsen af Den danske Gradmaaling (det senere Geod\xc3\xa6tisk Institut) og blev denne institutions f\xc3\xb8rste direkt\xc3\xb8r. Ved endnu et udslag af kongelig n\xc3\xa5de fik han dog lov til at blive i Altona, bl.a. fordi han havde f\xc3\xa5et til opgave at foretage geod\xc3\xa6tiske opm\xc3\xa5linger af hele den jyske halv\xc3\xb8 fra Skagen til Lauenburg. Disse opm\xc3\xa5linger skulle sammenkobles med opm\xc3\xa5linger, som Gauss samtidig foretog syd for Elben, s\xc3\xa5ledes at det danske omr\xc3\xa5de blev integreret i den europ\xc3\xa6iske opm\xc3\xa5ling. I 1820 fik han af Videnskabernes Selskab i K\xc3\xb8benhavn til opgave at foretage en opm\xc3\xa5ling og kortl\xc3\xa6gning af hele Holsten.\n_START_SECTION_\nObservatoriet i Altona\n_START_PARAGRAPH_\nI 1821 k\xc3\xb8bte Schumacher et hus i Altonas pragtgade, Palmaille, og her indrettede han sig i haven sit eget observatorium. Endnu engang var det muliggjort af en kongelig gunst, som gav ham et \xc3\xa5rligt budget til medarbejdere og desuden gav ham tilladelse til at forblive i Altona resten af sit liv, til trods for, at han stadig var indehaver af professoratet i astronomi ved K\xc3\xb8benhavns Universitet. Samtidig begyndte Schumacher udgivelsen af tidskriftet Astronomische Nachrichten, som hurtigt blev det f\xc3\xb8rende kommunikationsmiddel mellem alle verdens astronomer med bidrag fra Gauss, Encke, Olbers, Herschel og mange flere. Schumacher var en verdensmand og overordentlig g\xc3\xa6stfri. Tidens ber\xc3\xb8mte astronomer kom p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8g i Altona og kunne regne med at bo hos ham. De unge astronomer, som han antog som elever og medarbejdere, boede som regel ogs\xc3\xa5 hos ham privat. Det g\xc3\xa6lder f.x. Thomas Clausen, Peter Andreas Hansen, Theodor Brorsen og Adolf Cornelius Petersen, som i \xc3\xb8vrigt alle kom fra det nuv\xc3\xa6rende Nordslesvig (S\xc3\xb8nderjylland).\n_START_SECTION_\nOpgaver\n_START_PARAGRAPH_\nUd over de allerede n\xc3\xa6vnte opgaver, som blev udf\xc3\xb8rt mere eller mindre fuldst\xc3\xa6ndigt i Schumachers tid, kan n\xc3\xa6vnes, at han i 1824 ved hj\xc3\xa6lp af kronometre foretog en n\xc3\xb8jagtig bestemmelse af l\xc3\xa6ngdeforskellen mellem Greenwich og Altona. I 1830 foretog han l\xc3\xa6ngdebestemmelser ved hj\xc3\xa6lp af pendulsvingninger p\xc3\xa5 Fyn. Han foretog i 1844 en opm\xc3\xa5ling af trac\xc3\xa9en for jernbanelinjen mellem Altona og Kiel og bestemte en middeltid for jernbanens fartplaner mere end 40 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r den f\xc3\xb8rste internationale meridiankonference og 50 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r indf\xc3\xb8relsen af middeleurop\xc3\xa6isk tid. Efter den store brand i Hamborg i 1842 foretog han en trigonometrisk opm\xc3\xa5ling af byomr\xc3\xa5det. Han udgav desuden et utal af astronomiske og matematiske hj\xc3\xa6lpetavler og \xc3\xa5rb\xc3\xb8ger.\n_START_SECTION_\nDe sidste \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nSchumacher var fra barns ben svagelig, og den megen rejseaktivitet i forbindelse med de forskellige unders\xc3\xb8gelser tog h\xc3\xa5rdt p\xc3\xa5 ham. Desuden fik han \xc3\xb8konomiske problemer i forbindelse med kongeskiftet i 1839. Den nye konge, Christian VIII var ikke n\xc3\xa6r s\xc3\xa5 gavmild, som Frederik VI havde v\xc3\xa6ret. Problemerne kulminerede i forbindelse med den Tre\xc3\xa5rskrigen i 1848\xe2\x80\x931850. Schumacher havde altid v\xc3\xa6ret en kongetro helstatsmand, og som s\xc3\xa5dan m\xc3\xa5tte han finde sig i at blive sat i husarrest af den slesvig-holstenske regering, som i \xc3\xb8vrigt var fuldst\xc3\xa6ndig uinteresseret i hans videnskabelige foretagender. Alle disse genvordigheder kn\xc3\xa6kkede ham, og han d\xc3\xb8de den 28. december 1850.\n_START_SECTION_\nEftertiden\n_START_PARAGRAPH_\nObservatoriet i Schumachers have i Altona var i funktion indtil 1872, da det blev besluttet at nedl\xc3\xa6gge det og flytte instrumenterne til observatoriet i Kiel. Det smukke barokhus i Palmaille blev offer for et allieret bombeangreb i 1941. Schumachers gravsten findes stadig ved resterne af den i \xc3\xb8vrigt nedlagte Hellig\xc3\xa5nds-kirkeg\xc3\xa5rd i Altona. Tidskriftet Astronomische Nachrichten eksisterer den dag i dag.'