b'\n_START_ARTICLE_\nIngeborg Christiane Rosen\xc3\xb8rn\n_START_SECTION_\n\xc3\x86gteskab\n_START_PARAGRAPH_\nHun var datter af konferensr\xc3\xa5d, deputeret i Rentekammeret Peder Wormskiold (26. august 1750 \xe2\x80\x93 15. marts 1824) og Margrethe Mette f\xc3\xb8dt Teilmann (9. juni 1757 \xe2\x80\x93 22. november 1837). Tidligt var hun beg\xc3\xa6rlig efter at l\xc3\xa6se og l\xc3\xa6re, hun malede, spillede p\xc3\xa5 harpe, sang, skrev vers og kunne mange sprog; Rahbeks Bakkehus \xc3\xa5bnede sig for hende og her n\xc3\xa6redes hendes \xc3\xa5ndelige interesser, som adledes af hendes st\xc3\xa6rke pligtf\xc3\xb8lelse. 3. juli 1807 \xc3\xa6gtede hun sin f\xc3\xa6tter, Peder Otto Rosen\xc3\xb8rn, dengang amtmand i Ringk\xc3\xb8bing Amt. Han k\xc3\xb8bte nu Rindumg\xc3\xa5rd, hvor hun med iver satte sig i spidsen for mange samfundsgavnlige foretagender. I 1820 blev hendes mand stiftamtmand i Aarhus. Efter hans d\xc3\xb8d (1828) tog hun i 1829 ophold i Sor\xc3\xb8, for at hendes s\xc3\xb8n kunne f\xc3\xa5 undervisning p\xc3\xa5 akademiet der. Nu knyttede hun et n\xc3\xb8je venskab med B.S. Ingemann, og hendes friske, primitive natur gav digteren mange impulser; i omgang med hende f\xc3\xb8lte han, at \xc2\xabstore Livsmagter sloge med Vingerne og bare ham opad\xc2\xbb. Efter hendes bortrejse fra Sor\xc3\xb8 (o. 1837) udviklede sig mellem hende og ham en interessant brevveksling, som V. Heise udgav 1881.\n_START_SECTION_\nOverhofmesterinde\n_START_PARAGRAPH_\nI K\xc3\xb8benhavn gav hun sig af med asyler, hvorved Dronning Caroline Amalie blev opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5 hende; da dronningen stiftede Den kvindelige Plejeforening (1843), blev kammerherreinde Rosen\xc3\xb8rn dennes forstanderinde i det f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r og i alle de f\xc3\xb8lgende dens opofrende, kyndige og klare overbestyrerinde. 1845 blev hun dronningens overhofmesterinde, men skaffede sig ved siden af denne virksomhed tid til at v\xc3\xa6re direktrice for flere filantropiske selskaber. 22. april 1859 d\xc3\xb8de hun p\xc3\xa5 Amalienborg, hvor dronningen lod holde s\xc3\xb8rgefest til hendes \xc3\xa6re. Til det sidste var hendes sind frisk og modtageligt for alle indtryk. H\xc3\xb8jt elskede hun Danmark, dets folk, dets natur, dets kunst; hun studerede astronomi, naturvidenskab og historie, men var aldrig nogen bl\xc3\xa5str\xc3\xb8mpe. Hendes v\xc3\xa6sen var naturligt og fordringsl\xc3\xb8st._NEWLINE_Der findes et portr\xc3\xa6tmaleri af August Schi\xc3\xb8tt i privateje, en tegning fra 1851 af C. Boleros i Frederiksborgmuseet og et litografi fra 1856 af I.W. Tegner.'