b"\n_START_ARTICLE_\nVene\n_START_PARAGRAPH_\nEn vene er en blod\xc3\xa5re, der f\xc3\xb8rer blod mod hjertet. _NEWLINE_St\xc3\xb8rstedelen af kroppens vener f\xc3\xb8rer afiltet blod fra v\xc3\xa6vet tilbage til hjertet. Undtagelserne er lungevenerne, der f\xc3\xb8rer iltet blod fra lungerne til hjertet og navlevenen der f\xc3\xb8rer iltet blod fra moderkagen til fosteret.\n_START_SECTION_\nAnatomi\n_START_PARAGRAPH_\nVenerne er omgivet af glat muskulatur der, efter behov, kan \xc3\xb8ge og mindske venens indvendige diameter. Venesystemets totale kapacitet er nok til at indeholde hele kroppens blodvolumen, men muskulaturen regulerer rumfanget og holder derved et passende blodtryk._NEWLINE_De fleste vener indeholder veneklapper, som s\xc3\xb8rger for, at blodet kun kan l\xc3\xb8be den ene vej. Ellers vil tyngdekraften skabe tilbagel\xc3\xb8b, og blodet stase op i f.eks. benene._NEWLINE_Venernes pr\xc3\xa6cise forl\xc3\xb8b i kroppen varierer, i st\xc3\xb8rre grad end arteriernes, fra individ til individ._NEWLINE_Venoler er vener med lille diameter. De dannes, n\xc3\xa5r kapill\xc3\xa6rene samles igen, efter at have afgivet ilt til cellerne. _NEWLINE_De postkapill\xc3\xa6re venoler er kroppens mest permeable kar \xe2\x80\x93 da endotelet er det mindst sammenh\xc3\xa6ngende i kroppen._NEWLINE_De postkapill\xc3\xa6re venoler l\xc3\xb8ber sammen, og n\xc3\xa5r diamteren bliver ca 50-100 \xce\xbcm, findes der et eller to lag af glatte muskelceller, herfra kaldes det muskul\xc3\xa6re venoler._NEWLINE_I mikroskopet vil venolerne typisk f\xc3\xb8lge arteriolerne, men deres form er mere uregelm\xc3\xa6ssig, da de p\xc3\xa5 grund af den tynde v\xc3\xa6g er klappet sammen under pr\xc3\xa6pareringen, og der kan aldrig findes et lamina elastica.\n_START_SECTION_\nKredsl\xc3\xb8bet\n_START_PARAGRAPH_\nIltet blod pumpes fra venstre hjertehalvdel via arterierne ud til kroppens muskler og organer, hvor ilt og n\xc3\xa6ringsstoffer afleveres til v\xc3\xa6vet i kapill\xc3\xa6rnettet. Det samler sig igen i vener, der f\xc3\xb8rer blodet med affaldsstoffer og kuldioxid til hjertets h\xc3\xb8jre halvdel, hvor det, via lungearterierne, pumpes op i lungerne for at afgive CO\xe2\x82\x82 og m\xc3\xa6ttes med O\xe2\x82\x82. Lungevenerne f\xc3\xb8rer det iltede blod tilbage til venstre hjertehalvdel.\n_START_SECTION_\nVenepumpen\n_START_PARAGRAPH_\nBlodets tilbagel\xc3\xb8b til hjertet gennem venerne er assisteret af venepumpen. Sammentr\xc3\xa6kning af kroppens muskler klemmer venerne sammen og presser blodet, der kun kan l\xc3\xb8be \xc3\xa9n vej pga. veneklapperne, op i systemet._NEWLINE_St\xc3\xa5r man stille i l\xc3\xa6ngere perioder, vil blodet samles i benene, da det ikke aktivt hj\xc3\xa6lpes videre. Det medf\xc3\xb8rer at der mangler blod i resten af kredsl\xc3\xb8bet, blodtrykket falder og man risikerer at besvime. Dette f\xc3\xa6nomen ses f.eks ofte hos soldater der st\xc3\xa5r til parade over lang tid, hvis de ikke aktivt s\xc3\xb8rger for at bev\xc3\xa6ge benene ved bl.a. at vippe p\xc3\xa5 t\xc3\xa6erne._NEWLINE_Sidder man ned i lang tid, vil der ogs\xc3\xa5 ske en ophobning af blod i benene. Det er sj\xc3\xa6ldent at blodtrykket vil falde s\xc3\xa5 meget at man besvimer. Til geng\xc3\xa6ld vil der v\xc3\xa6re en \xc3\xb8get udsivning af v\xc3\xa6ske til v\xc3\xa6vet, pga. det forh\xc3\xb8jede tryk, som giver h\xc3\xa6velser i benene. G\xc3\xa5r der lang tid, hvor blodet 'st\xc3\xa5r stille' i venerne kan det medf\xc3\xb8re dannelse af blodpropper. Det ses af og til hos flypassagerer, der har siddet stille p\xc3\xa5 den samme plads i lang tid. Det kan forebygges ved f.eks. at g\xc3\xa5 en tur op og ned ad mellemgangen ind i mellem.\n_START_SECTION_\nTemperaturregulering\n_START_PARAGRAPH_\nKroppen kan ved at f\xc3\xb8re blodet gennem de overfladiske vener under huden, eller dybe vener mellem musklerne, regulere hvor meget varme der afgives til omgivelserne. P\xc3\xa5 en varm dag eller under fysisk udfoldelse vil man s\xc3\xa5ledes, p\xc3\xa5 nogle personer, kunne se venerne st\xc3\xa5 tydeligt frem p\xc3\xa5 is\xc3\xa6r armene. Skal man derimod spare p\xc3\xa5 varmen, f\xc3\xb8res blodet gennem de dybtliggende og bedre isolerede \xc3\xa5rer.\n_START_SECTION_\nMedicinsk brug\n_START_PARAGRAPH_\nDe overfladiske vener bruges som adgang til blodbanen ved f.eks. blodpr\xc3\xb8vetagning, indgift af medicin eller infusion af v\xc3\xa6ske og elektrolytter. Fortrinsvis bruges de perifere vener i h\xc3\xa5nden, armen eller albueb\xc3\xb8jningen, alternativt i benet._NEWLINE_Der kan ogs\xc3\xa5 anl\xc3\xa6gges CVK (centralt vene kateter) i vena subclavia eller vena jugularis interna. Det bruges til bl.a. infusion af l\xc3\xa6gemidler der er meget irriterende for v\xc3\xa6vet, ern\xc3\xa6ring eller hvis der forventes stort blodtab ved f.eks. operationer.\n_START_SECTION_\nFarve\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xb8st blod er en m\xc3\xb8rkere r\xc3\xb8d end arterielt blod, da der er bundet mindre ilt p\xc3\xa5 de r\xc3\xb8de blodlegemer._NEWLINE_Udefra ser venerne bl\xc3\xa5 ud, da fedtet i underhuden absorberer lavfrekvent lys og kun tillader den bl\xc3\xa5 farve at tr\xc3\xa6nge ind til venen og reflektere ud igen."