b'\n_START_ARTICLE_\nIsraels politik\n_START_SECTION_\nLovgivende myndighed\n_START_PARAGRAPH_\nKnesset er Israels lovgivende forsamling. Den best\xc3\xa5r af 120 medlemmer og er et et-kammerssystem, som tager sine beslutninger i plenarforsamlinger, og hvis hverv udf\xc3\xb8res af 15 udvalgte._NEWLINE_Knessets medlemmer v\xc3\xa6lges demokratisk ved valget hvert fjerde \xc3\xa5r. Hele landet best\xc3\xa5r af \xc3\xa9n valgkreds. Knessets sp\xc3\xa6rregr\xc3\xa6nse er p\xc3\xa5 2\xc2\xa0% af de afgivede stemmer. Valgdagen er en helligdag. Statsministeren eller et flertal i Knesset kan uds\xc3\xa6tte valg inden for en valgperiode (i utide), hvilket er sket syv gange siden maj 1948._NEWLINE_Alle israelske statsborgere (j\xc3\xb8der, arabere, med flere) over 18 \xc3\xa5r har stemmeret. Som israelsk statsborger kan man v\xc3\xa6lges til Knesset fra man er 21 \xc3\xa5r gammel (med enkelte undtagelser). Hvis man har haft en offentlig stilling som pr\xc3\xa6sident, dommer, h\xc3\xb8jtst\xc3\xa5ende officer i h\xc3\xa6ren eller lignende, kan man f\xc3\xb8rst v\xc3\xa6lges, n\xc3\xa5r man har forladt stillingen mindst 100 dage f\xc3\xb8r valget. Man kan heller ikke v\xc3\xa6lges, hvis man har en kriminel baggrund.\n_START_SECTION_\nUd\xc3\xb8vende myndighed\n_START_PARAGRAPH_\nDen ud\xc3\xb8vende forsamling, regeringen, er ansvarlig over for Knesset og afh\xc3\xa6ngig af parlamentariske tillidserkl\xc3\xa6ringer. Regeringen ledes af statsministeren, som skal v\xc3\xa6re medlem af Knesset. De \xc3\xb8vrige ministre beh\xc3\xb8ver ikke v\xc3\xa6re at folkevalgte, selv om de som regel er det. Regeringen ivaretager ind- og udenlandske forhold samt sikkerhedssp\xc3\xb8rsm\xc3\xa5l._NEWLINE_Regeringen skal have et flertal p\xc3\xa5 mindst 61 medlemmer af Knessets 120 medlemmer for at kunne regere. Ingen partier har nogen gange haft et alene flertal i Israels historie. Alle regeringer har v\xc3\xa6ret baseret p\xc3\xa5 en koalition mellem flere partier.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8mmende myndighed\n_START_PARAGRAPH_\nDen d\xc3\xb8mmende myndighed er uafh\xc3\xa6ngig af b\xc3\xa5de de lovgivende og ud\xc3\xb8vende myndigheder. Dette g\xc3\xa6lder ogs\xc3\xa5 de sekul\xc3\xa6re og religi\xc3\xb8se domstole for de forskellige religioner i Israel. Systemet best\xc3\xa5r af 3 niveauer domstole. Dommerne udn\xc3\xa6vnes af pr\xc3\xa6sidenten efter anbefaling fra en offentlig indstillingskomit\xc3\xa9._NEWLINE_I december 1985 informerede Israel FN-sekretariatet om, at det ikke l\xc3\xa6ngere ville acceptere at v\xc3\xa6re underlagt Den Internationale Domstol afg\xc3\xb8relser.\n_START_SECTION_\nPr\xc3\xa6sidenten\n_START_PARAGRAPH_\nIsraels pr\xc3\xa6sident er landets statsoverhoved, og v\xc3\xa6lges af Knesset i en mandatperiode p\xc3\xa5 syv \xc3\xa5r. Tidligere var mandatperioden p\xc3\xa5 fem \xc3\xa5r med muligheden for at blive genvalgt._NEWLINE_Pr\xc3\xa6sidentens opgave er blandt andet at skrive under p\xc3\xa5 alle love, efter parlamentsvalget at udpege en person til at danne regering, udpege dommere til h\xc3\xb8jesteret efter forslag fra statsministeren, udpege styrelsesordf\xc3\xb8rer i rigsbanken efter forslag fra premierministeren samt, at pr\xc3\xa6sidenten har ret til at ben\xc3\xa5de f\xc3\xa6ngslede. Foruden dette repr\xc3\xa6senterer pr\xc3\xa6sidenten landet udenad, blandt andet ved at tage imod diplomatiske bes\xc3\xb8g og underskrive aftaler med andre lande.\n_START_SECTION_\nPremierministeren\n_START_PARAGRAPH_\nIsraels premierminister er den demokratiske valgte leder af Israels regering. Normalt er denne leder for det st\xc3\xb8rste parti eller den st\xc3\xb8rste koalition i Israels parlament, Knesset._NEWLINE_Efter parlamentsvalget udn\xc3\xa6vner Israels pr\xc3\xa6sident en person til at danne en regering, og hvis denne kan danne en regering, som best\xc3\xa5r af en majoritet i Knesset bliver denne premierminister._NEWLINE_I 1992 blev loven \xc3\xa6ndret, s\xc3\xa5dan at premierministeren blev valgt direkte af folket. I 1996, 1999 og 2001 blev premierministeren valgt p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de, men i 2001 gik man tilbage til det tidligere system, da det blev sv\xc3\xa6rere at danne en regering.\n_START_SECTION_\nPolitiske partier\n_START_PARAGRAPH_\nIsraelsk politik er pr\xc3\xa6get af unike omst\xc3\xa6ndigheder, og udfordrer ofte enkle m\xc3\xa5der at klassificere et parti i det politiske spekter. De forskellige grupper bliver nogle gange associeret med h\xc3\xb8jre- eller venstrefl\xc3\xb8je, specielt i international sammenh\xc3\xa6ng, eftersom de st\xc3\xa5r i forhold til Mellem\xc3\xb8sten-konflikten.\n_START_SECTION_\nAdministrative distrikter\n_START_PARAGRAPH_\nAdministrativt er landet delt ind i seks omr\xc3\xa5der, mehoz: Centraldistriktet, Haifa-distriktet, Jerusalem-distriktet, Norddistriktet, Syddistriktet og Tel Aviv-distriktet. Administrationen af distrikterne er fastsat af Indenrigsdepartementet. Forsvarsdepartementet er ansvarlig for administrationen af de besatte omr\xc3\xa5der.\n_START_SECTION_\nUdenrigspolitik\n_START_PARAGRAPH_\nStaten Israel blev medlem af FN den 11. maj 1949. I dag har Israel diplomatiske relationer med 162 stater. Antallet er forholdsvist lavt, da en stor del af den Muslimske verden ikke anerkender Israel som en legitim stat. Inden for israelsk udenrigspolitik er fors\xc3\xb8gene med at f\xc3\xa5 fred med arabiske lande, som de har k\xc3\xa6mpet mod dem siden deres etablering, og at etablere kommercielle og kulturelle b\xc3\xa5nd med nationer rundt om i verden, h\xc3\xb8j prioritet._NEWLINE_Israel er medlem af en r\xc3\xa6kke internationale organisationer, inkluderet flere europ\xc3\xa6iske som observat\xc3\xb8r.'