b'\n_START_ARTICLE_\nOtto M\xc3\xb8nsted\n_START_SECTION_\nOtto M\xc3\xb8nsted A/S\n_START_PARAGRAPH_\nOtto M\xc3\xb8nsted slog sig 1865 ned i Aarhus som grosserer i sm\xc3\xb8r og korn og foderstoffer. Med sin uddannelse inden for handel oprettede han i 1874 firmaet Danish Preserved Butter Company, som handlede med flere lande inden for og uden for Europa. Det blev i 1876 til en stor forretning med b\xc3\xa5de pakning og eksport. Otto M\xc3\xb8nsted havde gode netv\xc3\xa6rksforbindelser blandt andet til store butiksk\xc3\xa6der i England. Han giftede sig desuden i 1870 med Anne Sophie M\xc3\xb8nsted, som var datter af den aarhusianske stork\xc3\xb8bmand Hans Broge. _NEWLINE_Margarinen kom som en stor konkurrencem\xc3\xa6ssig trussel mod det danske sm\xc3\xb8r, hvilket udl\xc3\xb8ste, at adskillelige love omkring produktionen og pakningen af margarinen blev vedtaget. Lovgivningen omhandlede blandt andet layoutet af emballagen til margarinen, der skulle forhindre forveksling med sm\xc3\xb8rret. Senere blev yderligere love vedtaget, som sagde, at det var ulovligt at farve den naturlige hvide margarine gul, hvilket resulterede i, at margarinefabrikanterne pakkede farvestoffet Annatto fra sydamerikanske tr\xc3\xa6er med i emballagen, s\xc3\xa5dan at husm\xc3\xb8drene derved selv kunne blande farvestoffet i margarinen inden servering. Annato var det samme farvestof, som dengang blev brugt til at farve sm\xc3\xb8r med, og eftersp\xc3\xb8rgslen p\xc3\xa5 farvestoffer blev derfor enorm. Dette medf\xc3\xb8rte, at prisen p\xc3\xa5 Annatto steg voldsomt, og mange margarinefabrikanter gik derfor over til at benytte et andet farvestof kaldet Sm\xc3\xb8rgult. I 1937 viste det sig dog, efter fors\xc3\xb8g med fors\xc3\xb8gsdyr, at farvestoffet Sm\xc3\xb8rgult gav tarmkr\xc3\xa6ft, hvilket naturligvis havde store konsekvenser for folkesundheden og medf\xc3\xb8rte endnu et antal nye lovgivninger relateret til margarinen._NEWLINE_I 1908 gjorde meddirekt\xc3\xb8r Einer Schou en verdensomsp\xc3\xa6ndende opdagelse. Han opfandt emulgatorer til f\xc3\xb8devarer, som g\xc3\xb8r, at man kan blande fedtstof og vand og lave en s\xc3\xa5kaldt emulsionsolie. Schou fik patent p\xc3\xa5 metoden i 1919. Derudover opfandt Einer Schou ligeledes k\xc3\xb8letromlen, som benyttes til at nedk\xc3\xb8le den blandede emulsion. Med de nye opfindelser havde Otto M\xc3\xb8nsted A/S forbedret kvaliteten af deres margarine ved blandt andet at g\xc3\xb8re konsistensen mere naturlig. Igennem starten af 1900-tallet gennemgik Otto M\xc3\xb8nsted A/S en transformation i form af, at virksomheden gik fra at benytte animalske fedtstoffer til at benytte de noget sundere vegetabilske olier. Det blev p\xc3\xa5 dette tidspunkt nemlig muligt at raffinere b\xc3\xa5de animalske og vegetabilske fedtstoffer. Dette gjorde, at man nu var i stand til at benytte olier fra en lang r\xc3\xa6kke planter, da raffineringen gjorde det muligt at fjerne alle lugte- og smagsstoffer. Herefter blev margarine en almindelig dagligdagsf\xc3\xb8devare i de danske hjem._NEWLINE_I 1909 kom alle de britiske fabrikker dog i engelske h\xc3\xa6nder. I 1912-13 opbyggede M\xc3\xb8nsted margarinefabrikker i b\xc3\xa5de Polen og England, og samtidigt var antallet af margarinefabrikker i Danmark, og dermed konkurrenter til Otto M\xc3\xb8nsted A/S, stigende. Dette havde dog ikke omg\xc3\xa5ende de store konsekvenser for Otto M\xc3\xb8nsteds virksomhed, da han bl.a. var f\xc3\xb8rende inden for markedsf\xc3\xb8ring i Danmark._NEWLINE_Forbedringen af margarinen fortsatte, da det i 1937 blev lovpligtigt at vitaminisere margarinen ved at tils\xc3\xa6tte A- og D-vitamin. Dette gjorde derved ogs\xc3\xa5, at margarinen ern\xc3\xa6ringsm\xc3\xa6ssig blev meget sundere. Siden 1889 var det danske forbrug af margarine steget fra 1 kg pr. dansker \xc3\xa5rligt til 18 kg pr. dansker \xc3\xa5rligt 1920.\n_START_SECTION_\nAarhus Butterine Company\n_START_PARAGRAPH_\nMargarinefabrikken Aarhus Butterine Company blev den f\xc3\xb8rste margarineproducerende fabrik i Danmark. Fabrikkens margarineprodukt blev senere opkaldt OMA margarine sammentrukket af Otto M\xc3\xb8nsted Aarhus. Fabrikken var placeret i Vestergade 11 i Aarhus og blev oprettet af fabrikanten Otto M\xc3\xb8nsted i 1883. I 1909 omdannede Otto M\xc3\xb8nsted sit firma til Otto M\xc3\xb8nsted A/S, som senere opf\xc3\xb8rte fabrikker i b\xc3\xa5de Polen og Finland. Op gennem 1900-tallet steg antallet af margarinefabrikker i Danmark, men Otto M\xc3\xb8nsted A/S var dog stadig den f\xc3\xb8rende virksomhed. Det danske firma havde i \xc3\xa5r 1912 omkring 400 medarbejdere og en markedsandel p\xc3\xa5 45 procent. _NEWLINE_Efter M\xc3\xb8nsteds d\xc3\xb8d i 1916 flyttede hovedkontoret til K\xc3\xb8benhavn, hvor hans kone, Anne Sophie Broge (senere Anne Sophie M\xc3\xb8nsted) datter af stor dansk k\xc3\xb8bmand, overtog firmaet. Der opf\xc3\xb8rtes desuden ogs\xc3\xa5 fabrikker i K\xc3\xb8benhavn. Hustruen d\xc3\xb8de i 1934, hvorefter alle aktierne i Otto M\xc3\xb8nsted A/S overgik til Otto M\xc3\xb8nsteds Fond._NEWLINE_De tre store danskejede Margarineselskaber: Margarinefabrikken Alfa i Vejen, Solofabrikken i S\xc3\xb8nderborg og Otto M\xc3\xb8nsted A/S i Aarhus k\xc3\xa6mpede i denne tid indbyrdes om kunderne p\xc3\xa5 markedet. I 1947 blev der derfor oprettet et kartelsamarbejde, Margarine-Compagniet A/S, som var et samarbejde mellem de tre store selskaber i et fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at bibeholde margarinemarkedet p\xc3\xa5 dansk jord. Margarinen blev dog p\xc3\xa5 dette tidspunkt stadig solgt under navnet OMA margarine. I forbindelse med dannelse af dette samarbejde blev fabrikken i Aarhus, Aarhus Butterine Company, nedlagt i \xc3\xa5r 1949, og bygningen bliver senere i 1967 nedrevet._NEWLINE_I dag huser bygningen p\xc3\xa5 samme adresse Sparekassen Kronjylland. _NEWLINE_Margarinevirksomheden Alfa blev i 1972 selvst\xc3\xa6ndig, hvorefter solofabrikken blev opk\xc3\xb8bt af Unilever, mens samarbejdet med Otto M\xc3\xb8nsted A/S (under navnet Margarineselskabet) fortsatte. I dag er Otto M\xc3\xb8nsted A/S udelukkende et investeringsselskab, hvor al margarineproduktion foreg\xc3\xa5r under Unilever. Produktet s\xc3\xa6lges dog stadig under navnet OMA margarine, grundet det store markedsf\xc3\xb8ringsimperie, som Otto M\xc3\xb8nsted_NEWLINE_opbyggede omkring navnet.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb8nsteds Markedsf\xc3\xb8ring\n_START_PARAGRAPH_\nI mods\xc3\xa6tning til motivet til margarinens oprindelse, blev margarine introduceret til det danske marked ved at markedsf\xc3\xb8re produktet med en s\xc3\xa5kaldt push-strategi. Otto M\xc3\xb8nsted var specielt kendt for sine evner til at markedsf\xc3\xb8re OMA margarine, idet han brugte metoder, som var uh\xc3\xb8rte i forhold til deres tid. I mods\xc3\xa6tning til mange andre var M\xc3\xb8nsted ved starten af opf\xc3\xb8relsen af sine firmaer opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5 reklame og branding, som det i dag kaldes, og dets betydning for salg af produkter. Allerede i 1869 havde M\xc3\xb8nsted sin f\xc3\xb8rste annonce i Aarhus Stiftstidende, og den f\xc3\xb8rste annonce for margarine blev trykt i 1885 i Aarhus Amtstidende. Han solgte sit f\xc3\xb8rste margarine under navnet "sm\xc3\xb8rmargarine", s\xc3\xa5 kunderne netop fik relationer til det reelle sm\xc3\xb8r. Det var dog f\xc3\xb8rst efter antallet af margarinefabrikker i Danmark steg gennem 1890\xe2\x80\x99erne og dermed antallet af konkurrenter, at Otto M\xc3\xb8nsteds fabrik-annoncer i aviserne accelererede. M\xc3\xb8nsted f\xc3\xb8rte her sine reklamer under det kendte slogan: \xe2\x80\x9dForlang Altid Otto M\xc3\xb8nsteds Margarine\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_M\xc3\xb8nsted triumferede desuden ogs\xc3\xa5 igennem med sit brug af dyremotiver p\xc3\xa5 pakkerne og lod dem give navn til de forskellige udgaver af margarine. Dyrene var alle plante\xc3\xa6dere, hvilket blandt andet relaterede til brugen af det vegetabilske fedt. I 1909 fandt Otto M\xc3\xb8nsted p\xc3\xa5 navnet OMA margarine, som var en sammentr\xc3\xa6kning af Otto M\xc3\xb8nsted Aarhus og gik under sloganet: "Sig navnet \xe2\x80\x93 OMA". Navnet OMA margarine fik en s\xc3\xa5 stor succes, at det gik hen og blev et m\xc3\xa6rkevare for margarine. I 1912 fandt han p\xc3\xa5 at transportere margarinen fra fabrikken til butikkerne i lastbiler, hvorp\xc3\xa5 der p\xc3\xa5 siden var trykt hans navn og et slogan for margarinen. De rullende reklamer var en nyt\xc3\xa6nkende og innovativ m\xc3\xa5de at reklamere for sit produkt, hvilket skabte stor opm\xc3\xa6rksomhed hos kunderne. Senere brugte han ligeledes biler til form\xc3\xa5let, hvilket i forhold til tiden var meget uh\xc3\xb8rt. I 1936, efter M\xc3\xb8nsteds d\xc3\xb8d, indgik OMA margarine i en reklamefilm med den folkek\xc3\xa6re sangerinde Liva Weel, som sang den nu kendte reklamesang \xe2\x80\x9dLad det boble\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d. Den exceptionelle markedsf\xc3\xb8ring var med til den positive modtagelse, som M\xc3\xb8nsted fik hos de danske borgere._NEWLINE_Generelt var M\xc3\xb8nsteds metoder utrolig moderne for sin tid. I mods\xc3\xa6tning til mange andre produktionsfabrikker udnyttede Otto M\xc3\xb8nsted hele produktionsprocessen ved at benytte biprodukterne fra margarinen til at producere foderstoffer til sin forretning for at opn\xc3\xa5 en s\xc3\xa5 stor nyttevirkning og dermed formue som muligt. Han fik desuden ogs\xc3\xa5 medejerskab i Aarhus Oliefabrik, som han gennem \xc3\xa5rene fik til at producere de vegetabilske olier, som han kunne bruge i margarinen.\n_START_SECTION_\nBetydning for Aarhus\n_START_PARAGRAPH_\nOtto M\xc3\xb8nsteds engagement og exceptionelle erhvervsevner, samt opbyggelse af virksomheden Otto M\xc3\xb8nsted A/S og dets introduktion af margarine p\xc3\xa5 det danske marked, havde stor betydning for dannelsen af Aarhus som en industriby. Udover selve etableringen af Danmarks f\xc3\xb8rste margarinefabrik, spillede M\xc3\xb8nsted en stor rolle for industrien i Aarhus. M\xc3\xb8nsted sad i blandt andet i byr\xc3\xa5det fra 1885 til 1891 og blev formand for Aarhus Handelsforening fra 1889 til 1893, hvor han var med til at pr\xc3\xa6ge industrien i Aarhus til gavn for erhvervslivet. I 1883 blev M\xc3\xb8nsted medstifter af Aarhus Telefonselskab og var derved med til at udbygge telefonnettet, som gjorde det lettere at kommunikere med virksomheder i andre byer. Endnu et tiltag som var med til at fremme erhvervslivet i Aarhus by. I 1897 blev M\xc3\xb8nsted ligeledes medstifter af Korn- og Foderstof Kompagniet, som hans egen korn- og foderstoffabrik indgik i. I denne sammenh\xc3\xa6ng bidrog M\xc3\xb8nsted til udbyggelsen af endnu en industri i Aarhus, som senere er med til at \xc3\xb8ge befolkningstallet i Aarhus. M\xc3\xb8nsted st\xc3\xb8ttede derudover ogs\xc3\xa5 kulturlivet i form af Aarhus Teater, da han donerede en mindre formue til indvielsen af teatret i \xc3\xa5r 1900. _NEWLINE_Uden M\xc3\xb8nsteds engagerede arbejde i fremmelsen af sine fabrikker og i at g\xc3\xb8re margarinen til et popul\xc3\xa6rt produkt, havde han ikke kunnet opbygge sin enorme formue og derved Otto M\xc3\xb8nsteds Fond, der siden hen fremmede industri, uddannelse og erhvervslivet i Aarhus og gjorde byen stor og innovativ. F\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d etablerede Otto M\xc3\xb8nsted, Otto M\xc3\xb8nsteds Fond, som siden har bidraget den generelle handel og industri i Danmark. Fonden har bl.a. givet et stort bidrag til det aarhusianske kunstmuseum ARoS, ligesom Otto M\xc3\xb8nsted og hustru testamenterede deres kunstsamling til museet. Dette har v\xc3\xa6ret et v\xc3\xa6sentligt bidrag til kulturlivet i Aarhus. Derudover har fonden uddelt mange legater og blandt andet betalt for opbygning af Otto M\xc3\xb8nsted Kollegierne flere steder landet over, der huser studerende p\xc3\xa5 diverse uddannelser. M\xc3\xb8nsted har s\xc3\xa5ledes v\xc3\xa6ret med til at st\xc3\xb8tte uddannelse i Danmark og gjort landet til et foregangsland p\xc3\xa5 en masse fronter. Hans engagement i aarhusiansk industri har v\xc3\xa6ret med til at f\xc3\xa5 Aarhus f\xc3\xb8rt ind i den v\xc3\xa6kstperiode, som byen gennemgik efter industrialiseringen i Danmark. _NEWLINE_Gennem 1800-tallet var Otto M\xc3\xb8nsted A/S en meget vigtig virksomhed i Aarhus med mange arbejdspladser til byens borgere. Sammen med den aarhusianske maskinfabrik Frichs, bidrog Otto M\xc3\xb8nsted A/S til at mange arbejdss\xc3\xb8gende tilflyttere kom til Aarhus, hvilket gav en befolkningstilv\xc3\xa6kst fra 7000 i 1840 til over 50.000 i \xc3\xa5r 1900. Den markante stigning medf\xc3\xb8rte en transformation af Aarhus\xe2\x80\x99 bybillede. F\xc3\xb8rste og fremmest voksede byen, men derudover medf\xc3\xb8rte det h\xc3\xb8je befolkningstal at utallige etageejendomme i Aarhus Centrum blev opbygget. Byen fik et mere eksklusivt udseende under opbygninger af flere prestigeprojekter som f.eks. Skt. Clemens Bro over Aarhus \xc3\x85. I og med at etableringen af Margarinefabrikken i Aarhus medf\xc3\xb8rte en \xc3\xb8gning af andre margarinefabrikker og -m\xc3\xa6rker landet over, var Otto M\xc3\xb8nsted derfor i h\xc3\xb8j grad med til at bidrage til opbyggelsen af dansk f\xc3\xb8devareindustri.\n_START_SECTION_\nMargarinekrigen\n_START_PARAGRAPH_\nIntroduktionen af margarine p\xc3\xa5 det danske marked udviklede sig til en ekstrem produktkonkurrence mellem sm\xc3\xb8rret og margarinen, da sidstn\xc3\xa6vnte var en trussel mod sm\xc3\xb8rrets meget h\xc3\xb8j kilopris. Konkurrencen betegnes som den s\xc3\xa5kaldte margarinekrig. Allerede efter at margarinen i 1883 kom p\xc3\xa5 det danske marked, blev en lov omkring det s\xc3\xa5kaldte kunstsm\xc3\xb8r vedtaget af De danske Landboforeninger kun to \xc3\xa5r efter introduktionen. Loven l\xc3\xb8d p\xc3\xa5 at margarinen skulle pakkes i beholdere, som ikke kunne blive forvekslet med de dav\xc3\xa6rende sm\xc3\xb8rbeholdere. Herudover skulle margarinen s\xc3\xa6lges under navnet margarin i stedet for navnet butterine, som det dengang blev kaldt. I Holland var prisen p\xc3\xa5 sm\xc3\xb8r faldet drastisk, siden margarine var kommet p\xc3\xa5 markedet og det frygtedes derfor i Danmark at prisen p\xc3\xa5 sm\xc3\xb8r ligeledes ville falde p\xc3\xa5 det danske marked. Til trods for at margarine blev taget godt imod af borgerne, som havde gavn af det billige fedtstof, blev endnu en lov mod margarinen vedtaget i 1886. Det blev nu forbudt at blande margarine og sm\xc3\xb8r og derudover ogs\xc3\xa5 forbudt at farve margarinen den gule sm\xc3\xb8rfarve. Desuden blev det forbudt at s\xc3\xa6lge margarinen adskillelige steder som p\xc3\xa5 torve og p\xc3\xa5 skibe, og butikker m\xc3\xa5tte udelukkende s\xc3\xa6lge enten sm\xc3\xb8r eller margarine, hvilket de ligeledes skulle g\xc3\xb8re tydeligt opm\xc3\xa6rksom p\xc3\xa5. Margarinens modtagelse i samfundet, havde derved mange politiske konsekvenser, hvilket gjorde det langt sv\xc3\xa6rere for Otto M\xc3\xb8nsted at opn\xc3\xa5 succes p\xc3\xa5 det danske marked. P\xc3\xa5 trods af lovgivningen lykkedes det alligevel for ham.'