b'\n_START_ARTICLE_\nFrikorps Danmark\n_START_SECTION_\nSkabelsen af frikorpset\n_START_PARAGRAPH_\nEfter at Danmark havde underskrevet AntiKomiternpagten sammen med aksemagterne, beordrede Theodor Eicke oprettelsen af et dansk korps af frivillige soldater. Udenrigsminister Erik Scavenius og minister Gunnar Larsen mente i 1941, at regeringen ved at give udrejsetilladelse til befalingsm\xc3\xa6nd og frivillige, der ville deltage i krigen p\xc3\xa5 finsk eller tysk front, kunne undg\xc3\xa5 en skarpere tysk kurs mod Danmark. De mente ogs\xc3\xa5, at et nej til de frivillige ville medf\xc3\xb8re en tysk tvangsudskrivning af dansk ungdom ikke alene til tysk arbejdstjeneste, men ogs\xc3\xa5 til tysk milit\xc3\xa6rtjeneste.  I Alsace-Lorraine var 150.000 unge m\xc3\xa6nd allerede tvangsmobiliseret til tysk krigstjeneste. (Beretning til Folketinget af den nedsatte kommission (8. januar 1948) i henhold til grundloven \xc2\xa745, bind VI)_NEWLINE_Forsvarsminister S\xc3\xb8ren Brorsen (V) meddelte 7. juli 1941 bl.a. "at Frikorps Danmark skal b\xc3\xa6re dansk Kendetegn. Opm\xc3\xa6rksomheden henledes i den anledning p\xc3\xa5, om Frikorpset uden videre kan f\xc3\xb8re Dannebrog som Fane"._NEWLINE_Brorsen skrev igen fra Krigsministeriet 8. juli 1941: "Den danske regering har givet Tilladelse til, at faste Befalingsm\xc3\xa6nd af Linien, Reserven (Forst\xc3\xa6rkningen) o.l. og hjemsendte V\xc3\xa6rnepligtige fra den danske H\xc3\xa6r melder sig til Frikorps Danmark."_NEWLINE_Korpsets f\xc3\xb8rste chef var oberstl\xc3\xb8jtnant i artilleriet Christian Peter Kryssing, som ikke var nazist.  Den danske h\xc3\xa6rledelse st\xc3\xb8ttede ikke Frikorps Danmark og ville ogs\xc3\xa5 d\xc3\xb8mme Kryssing som landsforr\xc3\xa6der efter krigen. Det s\xc3\xa5 f\xc3\xb8rst ud til, at regeringen ville f\xc3\xb8lge h\xc3\xa6rens anbefaling, men udenrigsminister Erik Scavenius, der var frav\xc3\xa6rende under det f\xc3\xb8rste m\xc3\xb8de om sagen, fik overtalt sine ministerkolleger til at give Kryssing tilladelse til at melde sig til korpset._NEWLINE_Mange meldte sig hurtigt til tjeneste ved korpset, og allerede 19. juli 1941 rejste det f\xc3\xb8rste uddannelseshold til Langenhorn Kaserne ved Hamburg i Tyskland. Da de meldte sig, kunne de v\xc3\xa6lge mellem "f\xc3\xbcr Kriegsdauer" ("resten af krigen") eller for to/fire  \xc3\xa5rs tjeneste.  Den almindelige opfattelse var, at krigen nok ville v\xc3\xa6re ovre i l\xc3\xb8bet af et halvt \xc3\xa5r, og de fleste meldte sig "f\xc3\xbcr Kriegsdauer"._NEWLINE_Korpset skulle v\xc3\xa6re en selvst\xc3\xa6ndig, dansk enhed med danske officerer og dansk kommandosprog, men allerede i september 1941 tilgik tysk uddannelsesstab og derved en del tyske officerer og underofficerer. Fra starten var frikorpset underlagt Waffen-SS, som endnu var underlagt Wehrmacht. _NEWLINE_Det var den eneste mulighed for, at udl\xc3\xa6ndinge kunne optages i den tyske h\xc3\xa6r._NEWLINE_I august 1941 var 1000 frivillige indmeldt i korpset._NEWLINE_Korpset startede uddannelsen som en hestetrukket infanteribataljon p\xc3\xa5 Langenhorn Kaserne i Hamborg (den tidligere Standard Germania Kaserne, hvor ogs\xc3\xa5 Standard Nordwest oprettedes). I 15. september 1941 blev korpset forlagt til Treskau i Polen, hvor den endelige milit\xc3\xa6re uddannelse blev udf\xc3\xb8rt. Korpset blev s\xc3\xa5 vidt muligt motoriset: 60 lastbiler, 60 personbiler, motorcykler og andet materiel fra den danske h\xc3\xa6r. Desuden helt nye tyske k\xc3\xb8ret\xc3\xb8jer._NEWLINE_Kryssing blev fyret som chef for korpset i februar 1942, da han ikke var ideologisk egnet, og den nye chef blev Christian Frederik von Schalburg. (Kryssing blev i tysk tjeneste og avancerede i l\xc3\xb8bet af krigen til general i artilleriet). 8. maj 1942 kom  ordren om afmarch til \xc3\x98stfronten.\n_START_SECTION_\nKampe\n_START_PARAGRAPH_\nKorpset blev indsat i de meget h\xc3\xa5rde kampe ved Demjansk syd for Ilmen-s\xc3\xb8en Novgorod under navnet "Kampfgruppe von Schalburg". Det fik sin ildd\xc3\xa5b 20. maj. Hele vinteren havde SS Totenkopf Division v\xc3\xa6ret indesluttet af sovjetiske tropper i en kedel, "ein Kessel". De f\xc3\xb8rste danskere blev fl\xc3\xb8jet ind og fik etableret en forbindelsesvej ud af kedlen for at f\xc3\xa5 det motoriserede tros ind i det myggebef\xc3\xa6ngte sumpomr\xc3\xa5de, hvor veje blev bygget ved at l\xc3\xa6gge tr\xc3\xa6stammer side ved side: "Rollbahnen"._NEWLINE_Den 2. juni blev von Schalburg dr\xc3\xa6bt af en russisk landmine under et angreb p\xc3\xa5 de russiske stillinger. Korpsets n\xc3\xa6ste chef, tyskeren Hans Albert von Lettow-Vorbeck, blev dr\xc3\xa6bt tre dage efter sin tiltr\xc3\xa6delse under angrebet mod landsbyen Bolschoj Dubowizy. 11. juli 1942 blev Knud B\xc3\xb8rge Martinsen udn\xc3\xa6vnt til SS-Sturmbannf\xc3\xbchrer og chef for korpset. Schalburg havde en us\xc3\xa6dvanlig evne til at motivere og begejstre sit mandskab, men milit\xc3\xa6rtaktisk l\xc3\xb8b han betydelige risici med tab af menneskeliv til f\xc3\xb8lge.  K. B. Martinsen havde ikke den samme karisma, men var en meget dygtig taktiker, der beskyttede sit mandskab._NEWLINE_Korpset blev trukket tilbage fra fronten august \xe2\x80\x93 oktober og var bl.a. i Danmark p\xc3\xa5 orlov. I Danmark blev de frivillige overrasket over, at  befolkningens stemning var blevet negativ: der var episoder med slagsm\xc3\xa5l mellem soldater og civile._NEWLINE_13. oktober forlod korpset Danmark igen og forlagdes til Jelgava (tysk: Mitau) i Letland. Det var hensigten, at bruge det til partisanbek\xc3\xa6mpelse bl.a. sammen med 1. SS-Brigade. I sidste \xc3\xb8jeblik blev planerne \xc3\xa6ndret, og korpset sendt til fronten igen. Herved undgik det at blive indblandet i krigsforbrydelser bag frontlinjen._NEWLINE_5. december ankom korpset til byen Nevel og blev hurtigt indsat i forsvarsstillingerne omkring Velikije Luki. 24. december 1942 angreb russerne som forventet, og der var h\xc3\xa5rde kampe i korpsets omr\xc3\xa5de._NEWLINE_I marts 1943 blev korpset igen trukket ud af kampene og overf\xc3\xb8rt til Grafenw\xc3\xb6hr ved N\xc3\xbcrnberg i Tyskland. Her blev Frikorps Danmark opl\xc3\xb8st den 20. maj 1943. Ved Frikorpsets nedl\xc3\xa6ggelse blev de frivillige kraftigt opfordret til at indtr\xc3\xa6de i Regiment 24 Danmark. Mange frikorpsfolk \xc3\xb8nskede ikke at forts\xc3\xa6tte og mente, at det var kontraktbrud. B\xc3\xa5de Knud B\xc3\xb8rge Martinsen og gesandt Mohr ankom for gyde olie p\xc3\xa5 vandene og opfordrede \xe2\x80\x93 af hensyn til Danmarks anseelse \xe2\x80\x93 at medlemmerne fortsatte dets milit\xc3\xa6re tjeneste i Regiment Danmark.  Nogle f\xc3\xa5 frivillige modstod presset og blev hjemsendt._NEWLINE_Omkring 6.000 danskere gjorde tjeneste i Waffen-SS, men tallet er usikkert. Det er snarere st\xc3\xb8rre._NEWLINE_Adskillige hjemsendte officerer og menige deltog senere i Danmark i tyske og danske hj\xc3\xa6lpe- og terrorkorps, fx HIPO-korpset og Schalburgkorpset. M\xc3\xa5ske var mange foranlediget af den tyske jobgaranti efter kontraktens udl\xc3\xb8b. Arbejdsl\xc3\xb8sheden var h\xc3\xb8j og de frivillige upopul\xc3\xa6re i befolkningen og det var de eneste job tyskerne tilb\xc3\xb8d.\n_START_SECTION_\nDe sidste \xc3\xa5r\n_START_PARAGRAPH_\nEfter afslutningen af 2. verdenskrig kom et retsopg\xc3\xb8r i Danmark, et krav fra de danske kommunisters side, hvor mange tidligere frikorpssoldater blev straffet alene for deres medlemskab i Frikorps Danmark. De sidste frikorpsm\xc3\xa6nd, som var faldet i sovjetisk krigsfangeskab, blev hjemsendt fra Sibirien (Gulag) til Danmark 7. november 1953 (Poul Broberg, Erik Herl\xc3\xb8v Nielsen og H.J. Andresen)._NEWLINE_Til frikorpssoldaternes forsvar talte et cirkul\xc3\xa6re fra det danske Krigsministerium, der havde givet danske officerer tilladelse til at deltage i korpset. Allerede i efter\xc3\xa5ret 1945 fremlagde Sagf\xc3\xb8rerraadet en dokumentation for samarbejdspolitikkens opfordringer til samkvem med tyske myndigheder. En del af de tiltalte blev dermed frikendt i f\xc3\xb8rste instans, men d\xc3\xb8mt i Landsretten. De blev dog ikke id\xc3\xb8mt minimumsstraffen p\xc3\xa5 fire \xc3\xa5r, men slap med det halve. To \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel var faktisk gennemsnitsstraffen for de knapt 14.000, der blev id\xc3\xb8mt f\xc3\xa6ngselsstraf. Mange jurister protesterede imod, at man dermed faktisk br\xc3\xb8d med det grundl\xc3\xa6ggende princip for retsopg\xc3\xb8ret, nemlig at kun kollaboration af s\xc3\xa5 alvorlig art, at mindst fire \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel kunne id\xc3\xb8mmes, skulle straffes._NEWLINE_En mindelund for danske frivillige i tysk tjeneste under 2. verdenskrig, herunder Frikorps Danmark, blev indviet i 1971 som F\xc3\xa6llesskabets Mindelund af 1969.'