b'\n_START_ARTICLE_\nBoulevardbanen\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1897 og frem til Boulevardbanens \xc3\xa5bning i 1917 havde Kystbanen fra Helsing\xc3\xb8r haft endestation p\xc3\xa5 \xc3\x98sterbro Station (nuv\xc3\xa6rende \xc3\x98sterport), og endnu f\xc3\xb8r det blev togene mod nord f\xc3\xb8rt over N\xc3\xb8rrebros dav\xc3\xa6rende station (hvor N\xc3\xb8rrebroparken ligger nu) og videre til Hellerup. Denne str\xc3\xa6kning fulgte mellem Lers\xc3\xb8 Parkall\xc3\xa9 og Hellerup den nuv\xc3\xa6rende Ringbanes trac\xc3\xa9. I Hellerup skiltes Klampenborgbanen og Nordbanen og f\xc3\xb8rtes videre mod hhv. Klampenborg og Helsing\xc3\xb8r over Hiller\xc3\xb8d. Undervejs l\xc3\xa5 et utal af jernbaneoversk\xc3\xa6ringer i niveau, hvilket var et stigende problem efterh\xc3\xa5nden som s\xc3\xa5vel vejnettet som bil- og jernbanetrafikken tog til._NEWLINE_Ideen til en underjordisk bane kom fra ingeni\xc3\xb8r Holger Hammerich, der havde foresl\xc3\xa5et det allerede i 1885 som led i en ordning af K\xc3\xb8benhavns jernbanestruktur. Anl\xc3\xa6gget af Boulevardbanen blev vedtaget af Rigsdagen, hvor Hammerich var folketingsmedlem, i marts 1904 som del af en st\xc3\xb8rre anl\xc3\xa6gslov, der bl.a. ogs\xc3\xa5 omfattede opf\xc3\xb8relsen af den nuv\xc3\xa6rende hovedbaneg\xc3\xa5rd. Udgravningen foran baneg\xc3\xa5rden startede allerede \xc3\xa5ret efter, mens viadukten for \xc3\x98sterbrogade syd for \xc3\x98sterbro Station (denne del af \xc3\x98sterbrogade er i dag omd\xc3\xb8bt til Dag Hammarskj\xc3\xb6lds All\xc3\xa9) blev p\xc3\xa5begyndt i 1909. Fra 1912 begyndte man at fjerne de gamle volde, og i april 1914 var de sidste rester af \xc3\x98stervold fjernet med undtagelse af P\xc3\xbccklers Bastion i \xc3\x98stre Anl\xc3\xa6g._NEWLINE_I banens sydende nord for Vesterbrogade skulle banen l\xc3\xb8be hen over den gamle baneg\xc3\xa5rds areal, s\xc3\xa5 her m\xc3\xa5tte gravearbejdet afvente, at trafikken mod vest kunne overflyttes til den nye hovedbaneg\xc3\xa5rd. Det skete ved indvielsen 1. december 1911, hvor ogs\xc3\xa5 banegraven foran hovedindgangen samt viadukten for Vesterbrogade stod klar, og Frihedsst\xc3\xb8tten var atter tilbage efter midlertidigt at v\xc3\xa6re blevet fjernet for at g\xc3\xb8re plads til anl\xc3\xa6gsarbejdet. Den er nu opstillet p\xc3\xa5 en betonsokkel, der g\xc3\xa5r gennem brod\xc3\xa6kket og ned mellem sporene. Udgravningen nord for Vesterbrogade kunne herefter p\xc3\xa5begyndes i september 1913, hvorfra man fortsatte gennem Aborreparken, der var nedlagt f\xc3\xa5 \xc3\xa5r f\xc3\xb8r._NEWLINE_Udgravningsarbejderne var f\xc3\xa6rdige i 1914, hvorefter man fortsatte med st\xc3\xb8bningen af st\xc3\xb8ttemure. Oprindeligt var det ikke meningen, at der ved N\xc3\xb8rreport skulle v\xc3\xa6re perron ved fjerntogssporene. Som f\xc3\xb8lge af materialemangel under 1. verdenskrig opstod der dog forsinkelser i anl\xc3\xa6gsarbejdet. Man inds\xc3\xa5, at togene til Rungsted, der dengang regnedes som lokaltog, i hvert fald midlertidigt skulle benytte fjerntogssporene, s\xc3\xa5 man valgte ogs\xc3\xa5 at bygge en perron her. Pladsen tillod dog kun en perron, der var v\xc3\xa6sentligt smallere end n\xc3\xa6rtogsperronen._NEWLINE_I februar 1916 blev nordenden af hovedbygningen p\xc3\xa5 den gamle hovedbaneg\xc3\xa5rd revet ned for at give plads til anl\xc3\xa6gget af Boulevardbanen. Forinden havde den i vinteren 1911-12 v\xc3\xa6ret brugt som varmestue for hjeml\xc3\xb8se, og herefter blev den indrettet til biograf af Palads Teatret. I efter\xc3\xa5ret 1916 blev resten af bygningen revet ned._NEWLINE_1. december 1917 kunne de to \xc3\xb8stlige af Boulevardbanens fire spor tages i brug. Herefter afgik tog til Klampenborg og Helsing\xc3\xb8r fra Hovedbaneg\xc3\xa5rden via Boulevardbanen, mens tog ad Nordbanen til Hiller\xc3\xb8d stadig afgik fra Nordbaneg\xc3\xa5rden p\xc3\xa5 den gamle hovedbaneg\xc3\xa5rd. De fleste bro- og jordarbejder var ganske vist fuldf\xc3\xb8rt, men ibrugtagning af sporene forudsatte desuden f\xc3\xa6rdigg\xc3\xb8relsen af det andet dobbeltspor mellem \xc3\x98sterport og Hellerup, samt opstillingsspor, remise, signalposter mv. ved Hovedbaneg\xc3\xa5rden. Arbejdet med disse anl\xc3\xa6g tog f\xc3\xb8rst fart i 1919, hvorefter de to sidste spor kunne tages i brug 1. oktober 1921. Hermed kunne den gamle hovedbaneg\xc3\xa5rd omsider endeligt nedl\xc3\xa6gges._NEWLINE_N\xc3\xb8rreport Station \xc3\xa5bnede 1. juli 1918. Vesterport Station blev indviet 15. maj 1934 samtidig med omdannelsen af de to vestlige spor til S-bane.\n_START_SECTION_\nBoulevardbanen i dag\n_START_PARAGRAPH_\nBoulevardbanen er i dag et kritisk element i S-togsnettet, da en driftsforstyrrelse her let forplanter sig til resten af nettet (idet Ringbanen dog kun ber\xc3\xb8res i mindre omfang). Af denne grund vurderes projekter som metrolinjen Cityringen bl.a. p\xc3\xa5 deres evne til at aflaste trafikken p\xc3\xa5 Boulevardbanen.\n_START_SECTION_\nFremtid\n_START_PARAGRAPH_\nDer har i \xc3\xa5rtier v\xc3\xa6ret snak om, at de \xc3\xa5bne banegrave skulle overd\xc3\xa6kkes, og det attraktive areal n\xc3\xa6r centrum af K\xc3\xb8benhavn udnyttes._NEWLINE_Et koncept, med 81.000 etagemeter i h\xc3\xb8jhuse og nedrivning af Palads med opf\xc3\xb8rsel af en ny biograf, er blevet lavet for en overd\xc3\xa6kning af banegraven mellem gaderne H.C. Andersens Boulevard og Ved Vesterport. Dette forslag har vakt politisk interesse, og idemanden Jesper Rasmussen arbejder aktivt videre med at f\xc3\xa5 det godkendt og udf\xc3\xb8rt (januar 2018)._NEWLINE_Det har v\xc3\xa6ret foresl\xc3\xa5et at overd\xc3\xa6kke banegraven mellem Hovedbaneg\xc3\xa5rden og Vesterbrogade, af og til kaldet "Hullet". Et koncept fra Nobel Arkitekter foresl\xc3\xa5r at lave en baneg\xc3\xa5rdsplads over graven, med underjordisk cykelparkering (da cykelparkering lige nu er et problem i omr\xc3\xa5det). Det virker ikke som om der bliver aktivt arbejdet videre med projekter for baneg\xc3\xa5rdsgraven.'