b'\n_START_ARTICLE_\nLama (pattedyr)\n_START_SECTION_\nUdseende\n_START_PARAGRAPH_\nDyret n\xc3\xa5r en mankeh\xc3\xb8jde p\xc3\xa5 mellem 110 og 120 centimeter, i sj\xc3\xa6ldne tilf\xc3\xa6lde op til 130 centimeter, og vejer mellem 120 og 150 kg. Det er kendetegnet ved sin lange hals og \xc3\xb8rer. I mods\xc3\xa6tning til arter fra kamelfamilien i den gamle verden (dromedar og kamel) mangler lamaen pukler. Som med de fleste husdyr er pelsens farve variabel. Der findes b\xc3\xa5de ensfarvede hvide, sorte eller brune individer og flerfarvede individer med forskellige m\xc3\xb8nstre. P\xc3\xa5 hver fod findes to tr\xc3\xa6depuder og dyrets overl\xc3\xa6be er opdelt i to bev\xc3\xa6gelige dele.\n_START_SECTION_\nAdf\xc3\xa6rd og rangorden\n_START_PARAGRAPH_\nLamaer er flokdyr og tillige et klassisk flugtdyr, men det er for lamaer ikke s\xc3\xa5 udpr\xc3\xa6get som for heste. Lamaen lever i sociale grupper med en dominerende han og et harem af hunner. En s\xc3\xa5dan flok anf\xc3\xb8res af alfahannen, der ikke ubetinget beh\xc3\xb8ver at v\xc3\xa6re den st\xc3\xa6rkeste lama, men en der ved fare bevarer roen og dermed formidler sikkerhed til de \xc3\xb8vrige flokdyr. Kampe mellem hannerne foreg\xc3\xa5r ved bid og rasende skrig, indtil den ene han har underordnet sig den anden. Bortset fra dette er lamaer fredelige flokdyr.\n_START_SECTION_\nLyde\n_START_PARAGRAPH_\nLamaen giver sj\xc3\xa6ldent lyd fra sig (nogle gange en "summen"), men signalerer med dens kropholdning, hvordan den har det. N\xc3\xa5r \xc3\xb8rerne er opretst\xc3\xa5ende og halen h\xc3\xa6nger afslappet nedad, g\xc3\xa5r det lamaen godt. G\xc3\xa5r halen opad, er dette et udtryk for at lamaen f\xc3\xb8ler sig utryg, og hvis gurglende lyde bliver h\xc3\xb8rbare, f\xc3\xb8ler den sig yderst utilpas.\n_START_SECTION_\nForplantning\n_START_PARAGRAPH_\nEfter dr\xc3\xa6gtighedsperioden, der varer 11 til 12 m\xc3\xa5neder, f\xc3\xb8des normalt kun \xc3\xa9n unge og kun sj\xc3\xa6ldent tvillinger. Unge dyr bliver k\xc3\xb8nsmodne efter cirka to \xc3\xa5r. De slikker ikke deres nyf\xc3\xb8dte rene, da deres tunge ikke kan komme ret langt ud af munden. Derimod pusler de om, og \xe2\x80\x9dnynner\xe2\x80\x9d meget for dem lige efter f\xc3\xb8dslen.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xb8de\n_START_PARAGRAPH_\nLamaer lever af gr\xc3\xa6s, urter, buske, lav, blade og svampe.\n_START_SECTION_\nSpytten\n_START_PARAGRAPH_\nDet lamaen m\xc3\xa5ske er bedst kendt for, er at den spytter i forskellige situationer, som n\xc3\xa5r den bliver bange eller f\xc3\xb8ler sig truet. N\xc3\xa5r lamaen spytter, er det bem\xc3\xa6rkelsesv\xc3\xa6rdigt pr\xc3\xa6cist. Normalt spytter den ikke p\xc3\xa5 folk, men derimod mod hinanden for at styrke deres position i hierarkiet eller holde artsf\xc3\xa6ller p\xc3\xa5 afstand. Spyt er kun ment til at advare en modstander. I mere alvorlige situationer spytter dyret delvist fort\xc3\xa6ret foder, som det kaster op gennem spiser\xc3\xb8ret. Det er gr\xc3\xb8nt og ildelugtende, men kan nemt vaskes v\xc3\xa6k. Den kan spytte cirka 10-15 meter.\n_START_SECTION_\nDomesticering\n_START_PARAGRAPH_\nIf\xc3\xb8lge forskerne var lamaer tamme 3000 f.Kr. Desuden skal guanakoen v\xc3\xa6re lamaens forfader. Andre forskere h\xc3\xa6vder, at lamaer fra begyndelsen var en anden art end guanakoen, og at den vilde form nu er udd\xc3\xb8d. At bestemme lamaens udvikling er meget vanskeligt eller n\xc3\xa6sten umuligt p\xc3\xa5 grund af tilstedev\xc3\xa6relsen af flere krydsninger med guanako, alpaka og vikunja. Selv i dag er der hybrider mellem disse arter.\n_START_SECTION_\nAnvendelse\n_START_PARAGRAPH_\nAlle mennesker, der er eller har v\xc3\xa6ret bosat i Andesbjergene anvender lamaer som k\xc3\xa6le- og/eller husdyr. Arten er f\xc3\xb8rst og fremmest et lastdyr,  og ingen andre dyr fra Sydamerika er t\xc3\xa6mmet til dette form\xc3\xa5l. At lamaen var vigtig for inkaerne, ses blandt andet af de store ofringer af lamaer, som fandt sted i inkariget. Alene i inkaernes s\xc3\xb8lvminer blev der anvendt over 300.000 lamaer som pakdyr. Lasten p\xc3\xa5 op til 75 kilogram, blev fordelt p\xc3\xa5 begge sider af ryggen, og med et lededyr med flag og klokke i spidsen bev\xc3\xa6gede karavanen sig tidligere p\xc3\xa5 bjergvejene. De kunne g\xc3\xa5 frit; kun nogle f\xc3\xa5 f\xc3\xb8rere og hyrder fulgte med. Mere end 20-25 kilometer om dagen n\xc3\xa5ede de dog ikke. Navnlig til at b\xc3\xa6re s\xc3\xb8lvet ned fra minerne ved Potosi var de meget brugt, men f\xc3\xb8rst fortr\xc3\xa6ngte \xc3\xa6sler og muldyr dem og senere jernbanerne._NEWLINE_Lamaen har en meget bl\xc3\xb8d pels, som anvendes til bekl\xc3\xa6dning, men alpacauld anses for mere v\xc3\xa6rdifuld. Indianerne anvender k\xc3\xb8det som f\xc3\xb8devare, huden som l\xc3\xa6der, fedt i olielamper til lys og ekskrementerne som br\xc3\xa6ndsel. For inkaernes status som en civilisation var lamaen meget vigtig. Da spanske bos\xc3\xa6ttere ankom til regionen, var der omkring 10 millioner lamaer hos inkafolket. Siden da mindskedes dens betydning p\xc3\xa5 grund af hesten og f\xc3\xa5rets indf\xc3\xb8rsel._NEWLINE_Lamaen bruges stadig som lastdyr, is\xc3\xa6r i Peru. I Sydamerika findes der i dag ca. 3 millioner lamaer, der is\xc3\xa6r holdes for deres uld og k\xc3\xb8d._NEWLINE__NEWLINE_Dyret opdr\xc3\xa6ttes nu ogs\xc3\xa5 uden for Sydamerika._NEWLINE__NEWLINE_I Sverige har der for nylig v\xc3\xa6ret fors\xc3\xb8gt at bruge lamaen som "hyrde". Lamaen tager kommandoen over flokken af f\xc3\xa5r, accepteres som deres leder, og beskytter derefter flokken mod ulve og andet. Evnen til at spytte med sit maveindhold, n\xc3\xa5r ulven kommer, er her ganske nyttig, men der er tvivl om hvor effektivt det virker.'