b'\n_START_ARTICLE_\nNavnelov\n_START_PARAGRAPH_\nEn navnelov fastl\xc3\xa6gger reglerne for brugen af personnavne. Hertil h\xc3\xb8rer brugen af fornavne, mellemnavne og efternavne. Loven bestemmer, hvem der kan f\xc3\xa5 hvilke navne og den fastl\xc3\xa6gger reglerne for, hvordan efternavne kan videregives i familien. I mange lande har man ingen navnelov.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nReglerne for personnavne har \xc3\xa6ndret sig meget gennem tiden. Det f\xc3\xb8rste till\xc3\xb8b til en navnelov stammer fra 1526, hvor kong Frederik I p\xc3\xa5b\xc3\xb8d adelen at f\xc3\xb8re fast sl\xc3\xa6gtsnavn. Navnet kunne bl.a. v\xc3\xa6lges p\xc3\xa5 grundlag af sl\xc3\xa6gtens v\xc3\xa5benskjold. Det valgte sl\xc3\xa6gtsnavn skulle videregives fra far til b\xc3\xb8rn; men de adelige kvinder skulle beholde deres eget sl\xc3\xa6gtsnavn i \xc3\xa6gteskabet. Loven omfattede dog kun en meget lille del af befolkningen, formentlig langt under 1%.\n_START_SECTION_\nFast sl\xc3\xa6gtsnavn 1771/1828\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 foranledning af Johann Friedrich Struensee indf\xc3\xb8rtes 1771 i hertugd\xc3\xb8mmerne den f\xc3\xb8rste navnelov for den brede befolkning. Loven bet\xc3\xb8d, at alle skulle f\xc3\xb8re fast sl\xc3\xa6gtsnavn i stedet for de tidligere patronymer og tilnavne. Hensigten var formentlig, at der snart herefter skulle komme en tilsvarende lov for Kongeriget Danmark, men \xc3\xa5ret efter blev Struensee henrettet, og derefter gik sagen i st\xc3\xa5._NEWLINE_F\xc3\xb8rst den 30. maj 1828 kom en d\xc3\xa5bsforordning, der kan ses som den f\xc3\xb8rste navnelov for Kongeriget Danmark. Ligesom i hertugd\xc3\xb8mmerne medf\xc3\xb8rte loven krav om fast sl\xc3\xa6gtsnavn for alle indbyggere. Som fremtidigt sl\xc3\xa6gtsnavn skulle man bruge det patronym eller tilnavn, som var almindeligt brugt i sl\xc3\xa6gten p\xc3\xa5 det tidspunkt. Hvis man ville bruge et patronym, skulle det v\xc3\xa6re med endelsen -sen._NEWLINE_Loven af 1828 var s\xc3\xa6rdeles upopul\xc3\xa6r, og mange havde meget sv\xc3\xa6rt ved at forst\xc3\xa5 hensigten med den. Det f\xc3\xb8rte til stor forvirring i de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r. Mange fors\xc3\xb8gte at omg\xc3\xa5 loven, f.eks. ved brug af dobbelte patronymer. Poul Pedersens s\xc3\xb8n blev d\xc3\xb8bt med navnet Peder Poulsen Pedersen. Den 4. marts 1857 kom derfor en lov om forandring af d\xc3\xa5bsforordningen fra 1828. Denne lov pr\xc3\xa6ciserede og strammede yderligere reglerne for brug af faste sl\xc3\xa6gtsnavne._NEWLINE_Der var dog fortsat stor utilfredshed i befolkningen. Dertil kom, at m\xc3\xa5let med de nye navnelove ikke var opn\xc3\xa5et. Ideen havde egentlig v\xc3\xa6ret at for\xc3\xb8ge mangfoldigheden blandt efternavnene, s\xc3\xa5 det blev nemmere at skelne mellem folk. Der var imidlertid sket det stik modsatte, idet de fleste havde f\xc3\xa5et deres patronym som sl\xc3\xa6gtsnavn. Resultatet var, at over 80% af hele befolkningen nu havde et sen-navn. P\xc3\xa5 den baggrund blev der nedsat et sagkyndigt udvalg, der skulle unders\xc3\xb8ge, hvordan mangfoldigheden blandt efternavne kunne for\xc3\xb8ges. I 1899 udgav den en bet\xc3\xa6nkning, Dansk Navneskik af Fredrik Nielsen, Axel Olrik og Johannes Steenstrup, hvori der findes en uddybende beskrivelse af emnet om navne.\n_START_SECTION_\nMulighed for navneforandring 1904\n_START_PARAGRAPH_\nDet f\xc3\xb8rte igen frem til en ny navnelov i 1904. I denne lov blev der for f\xc3\xb8rste gang \xc3\xa5bnet mulighed for navneforandring. Efter loven kunne man \xc3\xa9n gang i livet f\xc3\xa5 \xc3\xa6ndret sit efternavn mod betaling af 4 kroner. Der var flere muligheder for at f\xc3\xa5 et nyt sl\xc3\xa6gtsnavn. Et navn kunne bevilges, hvis ans\xc3\xb8geren dokumenterede, at navnet havde v\xc3\xa6ret almindeligt brugt i sl\xc3\xa6gten gennem flere generationer eller hvis ans\xc3\xb8geren havde indhentet tilladelse fra alle nulevende b\xc3\xa6rere af navnet. En anden mulighed var, at v\xc3\xa6lge et helt nyt navn, som ikke tidligere havde v\xc3\xa6ret brugt i landet. I den forbindelse blev der udarbejdet en liste med flere tusinde forslag til nye sl\xc3\xa6gtsnavne. Samtidig blev der lavet en liste med forbeholdte, dvs. beskyttede efternavne, som andre ikke kunne f\xc3\xa5. Listen over forbeholdte navne frem til 1997 kan ses i Lovtidende og p\xc3\xa5 retsinformation.dk.\n_START_SECTION_\nMellemnavn indf\xc3\xb8res 1961\n_START_PARAGRAPH_\nDen 17. maj 1961 kom en ny navnelov. Med denne lov dukkede mellemnavnet op. Det blev muligt for kvinder at bevare deres eget sl\xc3\xa6gtsnavn efter indg\xc3\xa5else af \xc3\xa6gteskab. Endelig blev der givet mulighed for at erhverve et sl\xc3\xa6gtsnavn ved \xc3\xb8vrighedsbevilling (gennem statsamt/overpr\xc3\xa6sidium), hvis en af bedstefor\xc3\xa6ldrene havde b\xc3\xa5ret det._NEWLINE_Til geng\xc3\xa6ld blev muligheden for at opn\xc3\xa5 navneforandring efter tilladelse fra alle nulevende b\xc3\xa6rere af navnet igen afskaffet. Baggrunden var, at der i nogle tilf\xc3\xa6lde var blevet betalt penge for s\xc3\xa5dan en tilladelse, og det ville man undg\xc3\xa5.\n_START_SECTION_\nLigestilling mellem k\xc3\xb8nnene 1982\n_START_PARAGRAPH_\nDen n\xc3\xa6ste navnelov kom i 1982. Med denne lov blev der skabt fuldst\xc3\xa6ndig ligestilling mellem m\xc3\xa6nd og kvinder og mellem b\xc3\xb8rn f\xc3\xb8dt i og udenfor \xc3\xa6gteskab. Herefter blev det s\xc3\xa5ledes hovedreglen, at b\xc3\xa5de mand og kvinde beholdt eget sl\xc3\xa6gtsnavn ved indg\xc3\xa5else af \xc3\xa6gteskab; men begge kunne v\xc3\xa6lge at tage den andens sl\xc3\xa6gtsnavn som giftenavn. _NEWLINE_Muligheden for at f\xc3\xa5 bedstefor\xc3\xa6ldrenes sl\xc3\xa6gtsnavne ved bevilling blev udvidet til at omfatte oldefor\xc3\xa6ldrene, og det blev muligt at f\xc3\xa5 navneforandring flere gange gennem livet._NEWLINE_I 1989 blev der indf\xc3\xb8rt et gebyr p\xc3\xa5 3000 kr. for navne\xc3\xa6ndring gennem statsamt/overpr\xc3\xa6sidium.'