b'\n_START_ARTICLE_\nJulius von Ficker\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Kaspar Julius Wilhelm von Ficker (f\xc3\xb8dt 30. april 1826 i Paderborn, d\xc3\xb8d 10. juli 1902 i Innsbruck) var en tysk retshistoriker._NEWLINE_von Ficker studerede i Bonn og M\xc3\xbcnster. Han blev Dr. phil. 1849, 1851 docent i Bonn og 1852 professor i Innsbruck. Udrustet med overordentlig l\xc3\xa6rdom, skarp kritisk sans og stor kombinationsevne, besj\xc3\xa6let af en utr\xc3\xa6ttelig forskningslyst og en m\xc3\xa6gtig produktionstrang erhvervede von Ficker sig hurtig en fremskudt stilling i \xc3\x98strig. En r\xc3\xa6kke af \xc3\x98strigs ypperste retshistorikere og historikere, Alfons Huber, Paul Scheffer-Boichorst, Anton Val de Li\xc3\xa8vre, Otto von Zallinger og mange andre er udg\xc3\xa5ede fra hans skole. Hans ry blev efterh\xc3\xa5nden europ\xc3\xa6isk. Under p\xc3\xa5virkning af Johann Friedrich B\xc3\xb6hmer udgav von Ficker sine f\xc3\xb8rste arbejder, deriblandt en biografi af rigskansleren \xc3\xa6rkebiskop Rainald von Dassel (1850), Die M\xc3\xbcnsterischen Chroniken des Mittelalters (I, 1851), Das Leben Engelberts des Heiligen (1852); vigtige h\xc3\xa5ndskriftfund i Innsbruck foranledigede blandt andet skriftet \xc3\x9cber die Entstehungszeit des Sachsenspiegels und die Ableitung des Schwabenspiegels aus dem Deutschen-Spiegel (1859). I 1861 udkom 1. bind af von Fickers Vom Reichsf\xc3\xbcrstenstande; Forschungen zur Geschichte der Reichsverfassung zun\xc3\xa4chst im XII und XIII Jahrhunderte (2 bind, 1. del ved Paul Puntschart 1911), hans Das deutsche Kaiserreich in seinen universalen und nationalen Beziehungen (2. oplag, 1862) med sin udpr\xc3\xa6gede stortyske tankegang indviklede ham i en heftig litter\xc3\xa6r fejde med Heinrich von Sybel, som blandt andet angreb ham i skriftet Die deutsche Nation und das Kaiserreich (1862), p\xc3\xa5 hvilket von Ficker svarede med Deutsches Koenigthum und Kaiserthum (1862). Et nyt forskningsomr\xc3\xa5de betr\xc3\xa5dte von Ficker ved sine grundl\xc3\xa6ggende Forschungen zur Reichs- und Rechtsgeschichte Italiens (I-IV, 1868-74). Efter afslutningen heraf udgav han Beitr\xc3\xa4ge zur Urkundenlehre (I-II, 1877-78), som det er sagt, et pr\xc3\xa6ludium for hans nybearbejdelse af B\xc3\xb6hmers Regesta Imperii (sammen med Eduard Winkelmann og Franz Wilhelm, I-III, i 5 afdelinger, 1881-1901). Af betydning for nordisk retshistorie er von Fickers Untersuchungen zur Rechtsgeschichte. Untersuchungen zur Erbenfolge der ostgermanischen Rechte (I 1891, II 1895, III, 1. afdeling 1896, 2. afdeling 1898, IV, 1. afdeling 1898, 2. afdeling 1899). von Ficker, der var en af b\xc3\xa6rerne af tidsskriftet Mitteilungen des Instituts f\xc3\xbcr \xc3\xb6sterreichische Geschichtsforschung, offentliggjorde blandt andet heri afhandlingen Ueber n\xc3\xa4here Verwandtschaft zwischen gothisch-spanischem und norwegisch-isl\xc3\xa4ndischem Recht (II, 1888) og Das longobardische und die scandinavischen Rechte (XXII, 1901), hvilken sidste polemiserede mod den danske retshistoriker Christian Ludvig Kiers Edictus Rotari (Aarhus 1898) og fremkaldte Kiers svar i bogen Dansk og langobardisk Arveret (sammesteds 1901). von Ficker var blandt andet medlem af Videnskabernes Selskab i Kristiania.'