b'\n_START_ARTICLE_\nKong\xc5\x8d\n_START_SECTION_\nUdformning og bygning\n_START_PARAGRAPH_\nKong\xc5\x8d var den f\xc3\xb8rste i den kejserlige japanske fl\xc3\xa5des Kong\xc5\x8d-klasse slagkrydsere, som var n\xc3\xa6sten lige s\xc3\xa5 store, dyre og velbev\xc3\xa6bnede som slagskibe, men som gav k\xc3\xb8b p\xc3\xa5 pansring til fordel for hastighed. Disse skibe blev tegnet af den britiske skibsingeni\xc3\xb8r George Thurston og blev bestilt i 1910 i forbindelse med den japanske hastelov om fl\xc3\xa5debyggeri efter ibrugtagningen af HMS Invincible i 1908. Disse fire slagkrydsere i Kong\xc5\x8d klassen blev bygget s\xc3\xa5 de kunne matche de slagkrydsere som de andre store fl\xc3\xa5demagter byggede p\xc3\xa5 dav\xc3\xa6rende tidspunkt, og de er blevet kaldt for slagkrydserudgaven af den britiske (tidligere osmanniske) slagskibe HMS Erin. Deres sv\xc3\xa6re skyts bestod af 14 tommer fl\xc3\xa5dekanoner og deres pansring, som udgjorde omkring 23,3% af deres samlede v\xc3\xa6gt i 1913, var langt overlegent i forhold til noget andet skib i den japanske fl\xc3\xa5de p\xc3\xa5 dav\xc3\xa6rende tidspunkt._NEWLINE_K\xc3\xb8len blev lagt i Barrow-in-Furness af Vickers Shipbuilding and Engineering den 17. januar 1911. If\xc3\xb8lge Japans kontrakt med Vickers, skulle det f\xc3\xb8rste skib i klassen bygges i Storbritannien, mens de \xc3\xb8vrige skulle bygges i Japan. Kong\xc5\x8d blev s\xc3\xb8sat den 18. maj og herefter flyttet til Portsmouth, England, hvor f\xc3\xa6rdigg\xc3\xb8relsen begyndte i midten af 1912. Alle dele, som blev anvendt i skibet, blev fremstillet i Storbritannien. Kongo var f\xc3\xa6rdig den 16. april 1913.\n_START_SECTION_\nBev\xc3\xa6bning\n_START_PARAGRAPH_\nKong\xc5\x8d\'s hovedskyts bestod af otte 14-tommers skibskanoner i fire dobbeltt\xc3\xa5rne (To foran og to agter). Den amerikanske fl\xc3\xa5des efterretningstjeneste noterede sig, at t\xc3\xa5rnene "lignede de britiske 15-tommer t\xc3\xa5rne", med forbedringer med hensyn til g\xc3\xb8re dem uigennemtr\xc3\xa6ngelige for stikflammer. Hver af kanonerne kunne affyre h\xc3\xb8jeksplosive og panserbrydende granater ud til en afstand af godt 35 km - ca. 2 i minuttet. I overensstemmelse med den japanske doktrin om at inds\xc3\xa6tte kraftigere skibe inden fjenden gjorde, var Kong\xc5\x8d og dens s\xc3\xb8sterskibe de f\xc3\xb8rste i verden, som var udstyret med 14-tommer kanoner. I magasinerne var der granater til 90 salver og den forventede levetid p\xc3\xa5 et kanonr\xc3\xb8r var p\xc3\xa5 mellem 250 og 280 skud. I 1941 blev der indf\xc3\xb8rt s\xc3\xa6rskilte farver bl\xc3\xa6k i de panserbrydende granater i de fireslagkrydsere i Kong\xc5\x8d-klassen for at hj\xc3\xa6lpe ved m\xc3\xa5lberegningen. Kong\xc5\x8d\'s panserbrydende granater brugte r\xc3\xb8d farve._NEWLINE_Det sekund\xc3\xa6re skyts p\xc3\xa5 Kong\xc5\x8d bestod oprindelig af seksten 15 cm/kaliber 50 kanoner i enkeltkasematter, som alle var placeret midtskibs, otte 7,6 cm kanoner og otte undervands 53 cm torpedor\xc3\xb8r. ("kaliber 50" betyder at kanonr\xc3\xb8rets l\xc3\xa6ngde var 50 gange granatens breddet - dvs. 7,5 m.) Dens 15 cm skibskanoner kunne affyre fem eller seks granater i minuttet, og kanonr\xc3\xb8rene kunne holde til omkring 500 skud.  15 cm/kaliber 50 kanonerne kunne affyre s\xc3\xa5vel antiluftskyts granater som granater mod m\xc3\xa5l p\xc3\xa5 jorden, og end placeringen af disse kanoner gjorde det s\xc3\xa6rdeles upraktisk at beskyde m\xc3\xa5l i luften. Under den anden ombygning blev de \xc3\xa6ldre 7,6 cm kanoner fjernet og udskiftet med 8 12,7 cm/kaliber 40 kanoner, som kunne afskyde mellem 8 og 14 skud i minuttet og holdt til mellem 800 og 1.500 granataffyringer. Blandt Kong\xc5\x8d\'s kanoner var det 12,7 cm kanonerne, som var de mest alsidige, idet de kunne benytte antiluftskyts-, antiskibs- og lysgranater. Kong\xc5\x8d var ogs\xc3\xa5 udstyret med et stort antal 25 mm antiluftskyts maskinkanoner. I oktober 1944 var Kong\xc5\x8d\'s sekund\xc3\xa6re skyts blevet \xc3\xa6ndret til otte 153 mm kanoner og 122 hurtigtskydende 25 mm antiluftskyts maskinkanoner.\n_START_SECTION_\n1913\xe2\x80\x931929: slagkrydser\n_START_PARAGRAPH_\nDen 16. august 1913 var Kong\xc5\x8d f\xc3\xa6rdig og blev overdraget til den kejserlige japanske fl\xc3\xa5de. Tolv dage senere forlod skibet Portsmouth og satte kurs mod Japan. Den gjorde ophold i Singapore fra 20.-27. oktober inden den ankom til fl\xc3\xa5destationen i Yokosuka den 5. november, hvor den blev overf\xc3\xb8rt til f\xc3\xb8rste reserve. I januar 1914 ankrede den op ved fl\xc3\xa5debasen i Kure for at f\xc3\xa5 kontrolleret kanonerne. Den 3. august erkl\xc3\xa6rede det Tyske kejserrige krig mod Frankrig, og invaderede herefter Belgien, hvilket udl\xc3\xb8ste krigen p\xc3\xa5 Vestfronten. Tolv dage senere afsendte Japan en advarsel til kejser Wilhelm 2. af Tyskland om at tr\xc3\xa6kke de tyske tropper tilbage fra deres base i Tsingtao i Kina. Da det tyske kejserrige ikke svarede, erkl\xc3\xa6rede Japan Tyskland krig den 23. august og besatte de tidligere tyske besiddelser i Carolinerne, Palau\xc3\xb8erne, Marshall\xc3\xb8erne og Marianerne. Kong\xc5\x8d blev hurtigt indsat i det centrale Stillehav for at afpatruljere det tyske kejserriges forbindelseslinjer til s\xc3\xb8s. Kong\xc5\x8d vendte tilbage til havnen i Yokosuka den 12. september, og en m\xc3\xa5ned senere blev den overf\xc3\xb8rt til f\xc3\xb8rste slagskibsdivision. I oktober sejlede Kong\xc5\x8d og dens nye s\xc3\xb8sterskib Hiei til kinakysten for at st\xc3\xb8tte den japanske h\xc3\xa6rs enheder under belejringen af Tsingtao. Herefter vendte Kong\xc5\x8d til fl\xc3\xa5dehavnen i Sasebo ved Nagasaki for at f\xc3\xa5 opgraderet sine s\xc3\xb8gelys. Den 3. oktober 1915 deltog Kong\xc5\x8d og Hiei i s\xc3\xa6nkningen af det gamle russiske slagskib Imperator Nikolai I som et \xc3\xb8vem\xc3\xa5l. Det var et russisk slagskib fra f\xc3\xb8r Dreadnought, som var blevet erobret i 1905 under den russisk-japanske krig og havde siden gjort tjeneste i den japanske fl\xc3\xa5de. Da den britiske fl\xc3\xa5de havde besejret den tyske eskadre i \xc3\x98stasien i slaget ved Falklands\xc3\xb8erne i december 1914, var der ikke det store behov for fl\xc3\xa5deoperationer i Stillehavet. Kong\xc5\x8d tilbragte resten af 1. verdenskrig enten p\xc3\xa5 basen i Sasebo, eller p\xc3\xa5 patrulje ud for Kinas kyst. I december 1918 efter v\xc3\xa5benstilstanden der sluttede 1. verdenskrig, blev Kong\xc5\x8d overf\xc3\xb8rt til 2. reserve. I april 1919 blev den udstyret med et nyt system til oversv\xc3\xb8mmelse af magasinerne med havvand._NEWLINE_Med afslutningen af 1. Verdenskrig og underskrivelsen af Washington fl\xc3\xa5detraktaten den 6. februar 1922, blev st\xc3\xb8rrelsen af den japanske fl\xc3\xa5de underlagt en betydelig begr\xc3\xa6nsning i forholdet 5:5:3 mellem slagskibene i Storbritannien, De Forenede Stater og kejserriget Japan, idet den sidste kun havde ansvar for et ocean, i mods\xc3\xa6tning til de andre to landes to, og med f\xc3\xa6rre krigsskibe til Frankrig og Italien. Denne traktat forb\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 underskriverne at bygge nye slagskibe f\xc3\xb8r 1931, og ingen slagskibe m\xc3\xa5tte m\xc3\xa5tte have et deplacement p\xc3\xa5 mere end 36.000 ton. Under foruds\xc3\xa6tning af at nye tilf\xc3\xb8jelser ikke udgjorde mere end 3.000 ton deplacement var det tilladt at opgradere eksisterende slagskibe med forbedret anti-torpedo udstyr og pansrede hovedd\xc3\xa6k. P\xc3\xa5 det tidspunkt hvor Washington fl\xc3\xa5detraktaten var fuldt gennemf\xc3\xb8rt i Japan, var der kun tre klasser af slagskibe fra 1. Verdenskrig i tjeneste: Ise-klassen af slagskibe, Kong\xc5\x8d-klassen af slagkrydsere og Fus\xc5\x8d-slagskibene._NEWLINE_I april 1923 sejlede kejser Hirohito p\xc3\xa5 officielt bes\xc3\xb8g til den japanske besiddelse Taiwan i Kong\xc5\x8d. I november 1924 blev Kongo sat i dok ved Yokosuka, hvor der blev lavet modifikationer af dens hovedbev\xc3\xa6bning, hvilket gjorde det muligt at h\xc3\xa6ve kanonl\xc3\xb8bene mere og den fik forbedrede ildledningssystemer. I 1927 gennemgik Kong\xc5\x8d st\xc3\xb8rre \xc3\xa6ndringer i overbygningen, s\xc3\xa5 den blev ombygget til en pagode-type for at g\xc3\xb8re plads til det stigende antal ildledningssystemer til hovedbev\xc3\xa6bningen. I maj 1928 blev styringen opgraderet inden skibet blev sat i reserve som forberedelse til en st\xc3\xb8rre ombygning og \xc3\xa6ndring i 1929\xe2\x80\x9331.\n_START_SECTION_\n1929\xe2\x80\x931935: Ombygning til slagskib\n_START_PARAGRAPH_\nDa det i overensstemmelse med Washington traktaten var forbudt at bygge nye slagskibe indtil 1931, valgte Japan i stedet at opgradere deres gamle slagskibe og slagkrydsere fra 1. Verdenskrig. Fra september 1929 undergik Kong\xc5\x8d en omfattende modernisering og ombygning i t\xc3\xb8rdok p\xc3\xa5 Yokosuka fl\xc3\xa5debasen. I l\xc3\xb8bet af de n\xc3\xa6ste to \xc3\xa5r blev Kong\xc5\x8d\'s vandrette pansring ved magasinerne forst\xc3\xa6rket og maskinrummene i skroget fik bedre beskyttelse mod torpedoer. Anti-torpedo udposninger blev tilf\xc3\xb8jet langs vandlinjen, som det var tilladt i Washington traktaten. Den blev ombygget, s\xc3\xa5 den kunne medtage tre Type\xc2\xa090 Model\xc2\xa00 vandflyvere, men fik ingen katapult monteret. For at for\xc3\xb8ge dens hastighed og motorkraft blev alle dens 36 Yarrow kedler fjernet og udskiftet med 16 nye kedler og der blev installeret Brown-Curtis direct-drive turbiner. Kong\xc5\x8d\'s forreste skorsten blev fjernet og den anden skorsten blev forst\xc3\xb8rret og forl\xc3\xa6nget. Modifikationerne p\xc3\xa5 skroget for\xc3\xb8gede panserets v\xc3\xa6gt fra 6.6002 ton til 10.468 ton, hvilket var en overtr\xc3\xa6delse af Washington fl\xc3\xa5detraktaten. I marts 1931, blev Kong\xc5\x8d, som nu kunne skyde en fart af 29 knob, omklassificeret som slagskib._NEWLINE_Den 22. april 1930 underskrev Japan London fl\xc3\xa5detraktaten, som lagde yderligere begr\xc3\xa6nsninger p\xc3\xa5 underskrivernes fl\xc3\xa5destyrker. Adskillige af de gamle slagskibe blev skrottet og inden nye slagskibe blev bygget i stedet. Efter mindre udrustningsarbejder blev genopbygningen af Kong\xc5\x8d indledt i september 1929 og blev erkl\xc3\xa6ret for afsluttet den 31. marts 1931. Den 1. december 1931, to m\xc3\xa5neder efter Japans invasion af Manchuriet, blev Kong\xc5\x8d tildelt den 1. fl\xc3\xa5de og ogs\xc3\xa5 udpeget til flagskib for den kombinerede fl\xc3\xa5de. Yderligere afstandsm\xc3\xa5lere og s\xc3\xb8gelys blev installeret i dens overbygning i januar 1932, og kommand\xc3\xb8r Nobutake Kond\xc5\x8d overtog kommandoen over skibet i december. I 1933 blev der installeret fly-katapulter mellem de to kanont\xc3\xa5rne agter._NEWLINE_Den 25. februar 1933, efter en rapport fra Lytton kommissionen, besluttede Folkeforbundet at Japans invasion af Kina var en kr\xc3\xa6nkelse af Kinas suver\xc3\xa6nitet. Da Japan n\xc3\xa6gtede at acceptere beslutningen trak landet sig ud af Folkeforbundet samme dag. Japan trak sig ogs\xc3\xa5 straks ud af Washington fl\xc3\xa5detraktaten og London fl\xc3\xa5detraktaten, og fjernede s\xc3\xa5ledes alle restriktioner p\xc3\xa5 antallet og st\xc3\xb8rrelsen af sine slagskibe. I november 1934 blev Kong\xc5\x8d overf\xc3\xb8rt til 2. reserve som forberedelse til yderligere forandringer. Den 10. januar 1935 blev Kong\xc5\x8d bes\xc3\xb8gt af den nazityske fl\xc3\xa5deattach\xc3\xa9 i Japan, kommand\xc3\xb8r Paul Wenneker, som led i en demonstration af kanonskydning.\n_START_SECTION_\n1935\xe2\x80\x931941: Hurtigt slagskib\n_START_PARAGRAPH_\nDen 1. juni gik Kong\xc5\x8d i t\xc3\xb8rdok p\xc3\xa5 Yokosuka fl\xc3\xa5destation som forberedelse til opgraderinger, der ville g\xc3\xb8re det muligt for den at eskortere Japans voksende fl\xc3\xa5de af hangarskibe. St\xc3\xa6vnen blev forl\xc3\xa6nget med 7,9 meter for at g\xc3\xb8re den mere str\xc3\xb8mlinet, og dens 16 kedler blev pillet ud og udskiftet med 11 olie-fyrede Kampon kedler og nyere gearede turbiner. Desuden blev broen fuldst\xc3\xa6ndig ombygget s\xc3\xa5 den fik den japanske pagodeform, og der blev indbygget katapulter, der kunne bruges af tre Nakajima E8N eller Kawanishi E7K rekognoscerings- eller artilleriobservationsvandflyvere._NEWLINE_Kong\xc5\x8d\'s pansring blev ogs\xc3\xa5 opgraderet. Panserb\xc3\xa6ltet blev forst\xc3\xa6rket til en ensartet tykkelse p\xc3\xa5 20 cm fra en variende tykkelse p\xc3\xa5 mellem 15 og 20cm, og der blev ogs\xc3\xa5 indbygget diagonale skotter i en dybde p\xc3\xa5 mellem 12,5 og 20 cm for at forst\xc3\xa6rke hovedpanseret. Pansringen p\xc3\xa5 kanont\xc3\xa5rnene blev forst\xc3\xa6rket til 25 cm, mens der blev tilf\xc3\xb8jet 10 cm til dele af d\xc3\xa6kpanseret. Beskyttelsen af Kong\xc5\x8d\'s ammunitions magasiner blev ogs\xc3\xa5 forst\xc3\xa6rket til 10 cm. Denne ombygning blev afsluttet den 8. januar 1937. Da den nu kunne sejle hurtigere end 30 knob, trods den betydelige for\xc3\xb8gelse af dens deplacement, blev Kong\xc5\x8d nu omklassificeret som et hurtigt slagskib._NEWLINE_I februar 1937 blev Kong\xc5\x8d tildelt Sasebo fl\xc3\xa5dedistriktet, og i december blev den underlagt Takeo Kurita i tredje slagskibsdivision. I april 1938 bombede to vandflyvere fra Kong\xc5\x8d den kinesiske by Foochow under den anden kinesisk-japanske krig. Igennem 1938 og 1939 l\xc3\xa5 Kong\xc5\x8d ud for den kinesiske kyst som st\xc3\xb8tte for den japanske h\xc3\xa6rs operationer i krigen. I november 1939 overtog kommand\xc3\xb8r Raizo Tanaka kommandoen over Kong\xc5\x8d. Fra november 1940 til april 1941 fik Kong\xc5\x8d st\xc3\xa6rkere pansrede kanonaffutager og ammunitionsr\xc3\xb8r mens ventilations og brandbek\xc3\xa6mpelsesudstyr ogs\xc3\xa5 blev forbedret. I august 1941 blev den tildelt 3. slagskibsdivision under ledelse af viceadmiral Gunichi Mikawa sammen med sine fuldt modificerede s\xc3\xb8sterskibe Hiei, Kirishima og Haruna.\n_START_SECTION_\n1942: Indsats i begyndelsen af krigen\n_START_PARAGRAPH_\nKong\xc5\x8d og Haruna afsejlede fra fl\xc3\xa5dehavnen i Hashirajima den 29. november 1941 for at indlede Stillehavskrigen som en del af den sydlige (Malaya) styrkes hovedstyrke under overordnet kommando af viceadmiral Nobutake Kond\xc5\x8d. Den 4. december 1941 ankom hovedstyrken ud for kysten af det sydlige Thailand og nordlige Malaya som forberedelse til invasionen af Thailand og den malaysiske halv\xc3\xb8 fire dage senere. Da Storbritanniens "Force Z" \xe2\x80\x94 der bestod af slagskibet Prince of Wales og slagkrydseren Repulse \xe2\x80\x94 hurtigt blev besejret af Japans land-baserede fly fra det sydlige Vietnam, trak Kong\xc5\x8d\'s kampgruppe sig tilbage fra malaysisk farvand. Kampgruppen forlod senere Indokina i tre dage i midten af december for at beskytte en konvoj med forst\xc3\xa6rkninger p\xc3\xa5 vej til Malaya, og igen den 18. december for at d\xc3\xa6kke den japanske h\xc3\xa6rs landgang i p\xc3\xa5 Luzon i Filippinerne. Hovedstyrken afgik fra Cam Ranh Bay i Fransk Indokina den 23. december med kurs mod Taiwan, hvortil den ankom to dage senere. I januar 1942, gav Kong\xc5\x8d og de tunge krydsere Takao og Atago fjernest\xc3\xb8tte for luftangreb p\xc3\xa5 Ambon Island._NEWLINE_Den 21. februar fik Kong\xc5\x8d selskab af Haruna, fire hurtige hangarskibe, fem tunge krydsere og talrige st\xc3\xb8tteskibe som forberedelse til "Operation J", Japans invasion af Hollandsk Ostindien. Den 25. februar gav 3. slagskibsdivision d\xc3\xa6kning af luftangreb p\xc3\xa5 \xc3\xb8en Java. Kong\xc5\x8d bombarderede Jule\xc3\xb8en ud for Australiens vestkyst den 7. marts 1942 og vendte herefter tilbage til Staring-baai, hvor den var p\xc3\xa5 vagt i 15 dage. I april 1942 sluttede Kong\xc5\x8d sig til fem store hangarskibe i angreb mod Colombo og Trincomalee p\xc3\xa5 Ceylon. Efter \xc3\xb8del\xc3\xa6ggelsen af de sv\xc3\xa6re britiske krydsere HMS\xc2\xa0Dorsetshire og HMS\xc2\xa0Cornwall den 5. april 1942 rykkede denne fl\xc3\xa5destyrke mod sydvest for at opspore resten af den britiske fjern\xc3\xb8stfl\xc3\xa5de, som dengang var under ledelse af Admiral James Somerville. Den 9. april opdagede en af Haruna\'s rekognosceringsfly HMS\xc2\xa0Hermes syd for Trincomalee. Samme dag s\xc3\xa6nkede japanske luftangreb hangarskibet, og Kong\xc5\x8d blev angrebet, men ikke ramt af britiske middelsv\xc3\xa6re bombefly. Efter at have fjernet den britiske fjern\xc3\xb8stenfl\xc3\xa5des offensive muligheder vendte 3. slagskibsdivision tilbage til Japan. Kong\xc5\x8d n\xc3\xa5ede frem til Sasebo den 22. april. Fra 23. april til 2. maj var skibet i t\xc3\xb8rdok for at f\xc3\xa5 \xc3\xa6ndret sin bestykning af antiluftskyts._NEWLINE_Den 27. maj 1942 afsejlede Kong\xc5\x8d med Hiei og de sv\xc3\xa6re krydsere Atago, Ch\xc5\x8dkai, My\xc5\x8dk\xc5\x8d og Haguro som en del af admiral Nobutake Kond\xc5\x8d\'s invasionsstyrke i slaget om Midway. Efter det katastrofale tab af fire af den kombinerede fl\xc3\xa5des hurtige hangarskibe den 4. juni 1942 trak Kond\xc5\x8ds styrke sig tilbage til Japan. Den 14. juli blev den udpeget til flagskib i den omstrukturerede 3. slagskibsdivision. I august var Kong\xc5\x8d i t\xc3\xb8rdok ved Kure for at f\xc3\xa5 installeret overflade radar og yderligere afstandsm\xc3\xa5lere. I september afsejlede Kong\xc5\x8d sammen med Hiei, Haruna, Kirishima, tre hangarskibe og et stort antal mindre krigsskibe som svar p\xc3\xa5 U.S. Marine Corps\'s landgang p\xc3\xa5 Guadalcanal i Salomon\xc3\xb8erne. Den 20. september blev denne fl\xc3\xa5destyrke beordret tilbage til fl\xc3\xa5debasen ved Truk i det centrale Stillehav, nord for \xc3\xa6kvator._NEWLINE_I k\xc3\xb8lvandet p\xc3\xa5 Slaget ved Kap Esperance valgte den japanske h\xc3\xa6r at forst\xc3\xa6rke sine tropper p\xc3\xa5 Guadalcanal. For at beskytte deres transportkonvoj mod fjendtlige luftangreb sendte admiral Isoroku Yamamoto Haruna og Kong\xc5\x8d med en eskorte best\xc3\xa5ende af en let krydser og ni destroyere afsted for at bombardere den amerikanske flyveplads Henderson Field. P\xc3\xa5 grund af deres h\xc3\xb8je fart kunne disse to slagskibe bombardere flyvepladsen og n\xc3\xa5 at tr\xc3\xa6kke sig tilbage inden de blev udsat for luftangreb fra enten landbaserede fly eller amerikanske hangarskibe. Om natten mellem 13. og 14. oktober bombarderede disse to slagskibe omr\xc3\xa5det ved Henderson Field fra en afstand af omkring 14\xc2\xbd km. De affyrede 973 356 mm h\xc3\xb8jeksplosive granater. I den mest vellykkede japanske slagskibsindsats under krigen, lykkedes det bombardementet at beskadige begge landingsbaner kraftigt, \xc3\xb8del\xc3\xa6gge n\xc3\xa6sten alt marinekorpsets flybr\xc3\xa6ndstof og \xc3\xb8del\xc3\xa6gge eller beskadige 48 af marinekorpsets 90 krigsfly samt at dr\xc3\xa6be 41 marinesoldater. En stor japansk troppe- og forsyningskonvoj n\xc3\xa5ede frem til Guadalcanal den f\xc3\xb8lgende dag._NEWLINE_Under Slaget ved Santa Cruz-\xc3\xb8erne den 26. oktober 1942 blev Kong\xc5\x8d angrebet af fire TBF Avenger torpedobombefly, men blev ikke ramt. I midten af november ydede slagskibet og andre krigsskibe fjernd\xc3\xa6kning under det fejlslagne japanske fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 igen at bombardere Henderson Field og levere yderligere forst\xc3\xa6rkninger til Guadalcanal. Den 15. november 1942, efter det japanske nederlag og s\xc3\xa6nkningen af Hiei og Kirishima under S\xc3\xb8slaget ved Guadalcanal, vendte 3. slagskibsdivision tilbage til Truk, hvor den blev i resten af 1942.\n_START_SECTION_\n1943: Flytning mellem baser\n_START_PARAGRAPH_\nI l\xc3\xb8bet af 1943 kom Kong\xc5\x8d ikke i kamp mod fjenden. I slutningen af januar 1943 deltog den i "Operation Ke" som en del af en afledning mens japanske destroyere evakuerede h\xc3\xa6ren fra Guadalcanal. Mellem den 15. og 20. februar 1943 blev 3. slagskibsdivision overf\xc3\xb8rt fra Truk til fl\xc3\xa5debasen ved Kure. Den 27. februar blev Kong\xc5\x8d sendt i t\xc3\xb8rdok for at f\xc3\xa5 opgraderet sit antiluftskyts med tilf\xc3\xb8jelsen af to tripel 25 mm kanonaffutager og fjernelse af to af dens 152 mm kanont\xc3\xa5rne, mens der blev tilf\xc3\xb8jet mere betonbeskyttelse n\xc3\xa6r styregrejerne. Den 17. maj 1943, som svar p\xc3\xa5 den amerikanske h\xc3\xa6rs invasion af Attu, afsejlede Kong\xc5\x8d sammen med Musashi, 3. slagskibsdivision, to hangarskibe, to krydsere og ni destroyere. Tre dage senere opdagede den amerikanske undervandsb\xc3\xa5d USS\xc2\xa0Sawfish denne fl\xc3\xa5destyrke, men kunne ikke angribe den. Den 22. maj 1943 ankom fl\xc3\xa5destyrken til Yokosuka, hvor den fik selskab af yderligere tre hangarskibe og to lette krydsere. Denne styrke blev opl\xc3\xb8st, da den amerikanske h\xc3\xa6r erobrede Attu inden de forn\xc3\xb8dne forberedelser til et modangreb var blevet afsluttet._NEWLINE_Den 17. oktober 1943 forlod Kong\xc5\x8d igen Truk som del af en st\xc3\xb8rre fl\xc3\xa5destyrke, der bestod af fem slagskibe, tre hangarskibe, otte tunge krydsere, tre lette krydsere og et stor antal destroyere. De afsejlede som svar p\xc3\xa5 den amerikanske fl\xc3\xa5des luftangreb p\xc3\xa5 Wake Island. De to styrker kom ikke i kontakt og japanerne vendte tilbage til Truk den 26. oktober 1943. Den forlod snart Truk til fordel for hjemlige farvande, og den 16. december 1943 ankom Kong\xc5\x8d til Sasebo for genudrustning og tr\xc3\xa6ning i indlandshavet.\n_START_SECTION_\n1944: Kamp og tab\n_START_PARAGRAPH_\nI januar 1944 var Kong\xc5\x8d i t\xc3\xb8rdok for at for \xc3\xa6ndret sit antiluftskyts. Fire 152 mm kanoner og et par dobbelte 25-mm maskinkanoner blev fjernet og erstattet med fire 127 mm kanoner og fire tripel 25 mm maskinkanoner. 3. slagskibsdivision afsejlede fra Kure den 8. marts 1944 og ankom til Lingga den 14. marts. Divisionen blev her og tr\xc3\xa6nede indtil den 11. maj 1944. Den 11, maj 1944 afsejlede Kong\xc5\x8d og admiral Ozawas mobile fl\xc3\xa5de fra Lingga mod Tawitawi, hvor de fik selskab af viceadmiral Takeo Kuritas "Styrke C". Den 13. juni afsejlede Ozawa\'s mobile fl\xc3\xa5de fra Tawitawi med kurs mod Marianerne. Under Slaget i det Filippinske hav eskorterede Kong\xc5\x8d de hurtige japanske hangarskibe og forblev uskadt under modangreb fra de amerikanske hangarskibsfly den 20. juni. Da det kom tilbage til Japan blev der tilf\xc3\xb8jet 13 tripel og 40 enkelte 25-mm kanonaffutager til dets anti-luftskyts, s\xc3\xa5 der var over 100 affutager. I august blev yderligere to 152 mm kanoner fjernet og yderligere 18 maskinkanoner installeret. _NEWLINE_I oktober 1944 afsejlede Kong\xc5\x8d fra Lingga som forberedelse til "Operation Sho-1", Japans modangreb under slaget om Leyte Gulf, det st\xc3\xb8rste fl\xc3\xa5deslag i historien. Den 24. var Kong\xc5\x8d uskadt efter flere n\xc3\xa6re forbiere fra amerikanske hangarskibsfly i slaget i Sibuyanhavet. Den 25. oktober under slaget ved Samar angreb Kong\xc5\x8d \xe2\x80\x94 som en del af admiral Kuritas centrale styrke - den amerikanske fl\xc3\xa5des "Taffy 3", en kampgruppe best\xc3\xa5ende af eskortehangarskibe og destroyere. Det lykkedes den at ramme eskorthangarskibet Gambier Bay og destroyerne Hoel og Heermann med mange granater. Kl. 9.12 s\xc3\xa6nkede den eskortedestroyeren Samuel B. Roberts. Efter et intenst forsvar fra de amerikanske skibe, som s\xc3\xa6nkede tre tunge japanske krydsere, valgte admiral Kurita at tr\xc3\xa6kke sig tilbage, og afsluttede slaget. Under tilbagetr\xc3\xa6kningen blev Kong\xc5\x8d beskadiget af fem t\xc3\xa6tte forbiere fra angribende fly. Fl\xc3\xa5den ankom til Brunei den 28. oktober._NEWLINE_Den 16. november efter at amerikanske luftangreb p\xc3\xa5 Brunei afsejlede Kong\xc5\x8d sammen med Yamato, Nagato og resten af 1. fl\xc3\xa5de fra Brunei mod Kure som forberedelse til en st\xc3\xb8rre reorganisering af fl\xc3\xa5den og reparation af kampskader. Den 20. november sejlede de ind i Formosastr\xc3\xa6det. Kort efter midnat den 21. november fik undervandsb\xc3\xa5den USS\xc2\xa0Sealion radarkontakt til fl\xc3\xa5den fra en afstand af 40 km. Efter at kommet i stilling kl. 2.45 affyrede Sealion seks bov-torpedoer mod Kong\xc5\x8d efterfulgt af tre after-torpedoer mod Nagato femten minutter senere. Et minut efter at den f\xc3\xb8rste salve var afskudt kunne man se to af torpedoerne ramme Kong\xc5\x8d i bagbords side, mens en tredje s\xc3\xa6nkede destroyeren Urakaze med alle ombord. Torpedoerne oversv\xc3\xb8mmede to af Kong\xc5\x8d\'s kedelrum, men den kunne stadig sejle med 16 knob. Klokken 5 havde den sagtnet farten til 11 knob og fik tilladelse til at forlade fl\xc3\xa5den og s\xc3\xb8ge havn i Keelung p\xc3\xa5 Formosa sammen med destroyerne Hamakaze og Isokaze som eskorte._NEWLINE_Indenfor et kvarter efter at den havde forladt hovedstyrken havde Kong\xc5\x8d en slagside p\xc3\xa5 45\xc2\xb0 og l\xc3\xa6kken var ude af kontrol. Kl. 5.18 mistede skibet al kraft og der blev givet ordre til at forlade skibe. Kl. 5.24 mens evakueringen var i gang eksploderede det forreste magasin og det spr\xc3\xa6ngte skib sank hurtigt med tab p\xc3\xa5 over 1.200 af bes\xc3\xa6tningen, inklusiv lederen af 3. slagskibsdivision og skibets kaptajn. Eskortedestroyerne Hamakaze og Isokaze reddede 237 overlevende._NEWLINE_Kong\xc5\x8d menes at v\xc3\xa6re sunket p\xc3\xa5 100 meters dybde omkring 55 s\xc3\xb8mil nordvest for Keelung. Det var det ene af kun tre britiskbyggede slagskibe, som blev s\xc3\xa6nket af undervandsb\xc3\xa5de under 2. Verdenskrig. De andre to var HMS\xc2\xa0Royal Oak og HMS\xc2\xa0Barham.'