b'\n_START_ARTICLE_\nMagna Graecia\n_START_PARAGRAPH_\nMagna Graecia er det latinske navn for de gr\xc3\xa6ske kolonier i Syditalien og betyder Storgr\xc3\xa6kenland. I 8. og 7. \xc3\xa5rh. f.Kr. begyndte gr\xc3\xa6kerne at anl\xc3\xa6gge nye bos\xc3\xa6ttelser i Syditalien og p\xc3\xa5 Sicilien. De udviklede sig hurtigt til vigtige og rige byer, som kontrollerede et stort omr\xc3\xa5de fra Napolibugten til Tarantobugten. Store dele af kystomr\xc3\xa5derne p\xc3\xa5 Sicilien var ogs\xc3\xa5 kontrolleret af gr\xc3\xa6ske byer, men blev ikke opfattet som en del af Magna Graecia. Kolonierne beholdt en formel forbindelse til deres moderbyer, men var politisk uafh\xc3\xa6ngige og kom med tiden endog til at overg\xc3\xa5 byerne p\xc3\xa5 det gr\xc3\xa6ske fastland i magt og rigdom.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nEfter koloniseringen af \xc3\x86g\xc3\xa6erhavet og Lilleasien s\xc3\xb8gte gr\xc3\xa6kerne is\xc3\xa6r til Sortehavet og Syditalien, hvor de f\xc3\xb8rste kolonier blev anlagt af Euboerne ca. 750 f.Kr., hvoraf Cumae blev den vigtigste. Gr\xc3\xa6kerne var ikke de eneste som anlagde nye byer i omr\xc3\xa5det; det samme gjorde etruskerne og f\xc3\xb8nikerne (karthaginenserne), og der fandt en stor \xc3\xb8konomisk, kulturel, religi\xc3\xb8s og politisk udveksling sted mellem de forskellige civilisationer, som medf\xc3\xb8rte en opblomstring for byerne i hele det vestlige middelhavsomr\xc3\xa5de. _NEWLINE_Omkring 500 f.Kr. oplevede st\xc3\xb8rstedelen af byerne i Syditalien dog en nedgangsperiode, som m\xc3\xa5ske skyldtes malaria i de udbredte sumpomr\xc3\xa5der eller krige. Kun byerne Tarentum og Cumae undgik sammen med de sicilianske byer nedgangen. I 3. \xc3\xa5rh. f.Kr. var Romerriget blevet den altdominerende magt i Italien og udgjorde nu en stor trussel mod de gr\xc3\xa6ske byers selvst\xc3\xa6ndighed. I 281 f.Kr. udbr\xc3\xb8d der krig mellem Rom og Tarentum. De overtalte den gr\xc3\xa6sk kong Pyrrhus  til at hj\xc3\xa6lpe dem. Han besejrede romerne i en r\xc3\xa6kke slag og samlede flere af de gr\xc3\xa6ske byer i en alliance mod romerne. Trods en r\xc3\xa6kke tidlige sejre over romerne m\xc3\xa5tte han forlade Italien igen efter et \xc3\xb8del\xc3\xa6ggende nederlag i 272 f.Kr., som bet\xc3\xb8d at romerne kunne underl\xc3\xa6gge sig hele Magna Graecia._NEWLINE_Syditalien beholdt l\xc3\xa6nge en stor gr\xc3\xa6sktalende befolkning, men omr\xc3\xa5det blev langsomt latiniseret. I l\xc3\xb8bet af middelalderen kom der dog nye gr\xc3\xa6ske indvandrere fra det svindende byzantinske rige, som stadigt kunne finde en befolkning med en f\xc3\xa6lles kulturel rod. Endnu i dag findes der en lille gr\xc3\xa6sktalende minoritet p\xc3\xa5 nogle f\xc3\xa5 tusind i Calabrien, som taler dialekten Griko, en variant af det doriske sprog iblandet elementer af byzantinsk og italiensk.\n_START_SECTION_\nKulturel indflydelse\n_START_PARAGRAPH_\nByerne i Magna Graecia husede nogle af de mest ber\xc3\xb8mte og indflydelsesrige gr\xc3\xa6ske filosoffer, deriblandt Pythagoras, Parmenides og Archimedes. Flere af de bedst bevarede bygningsv\xc3\xa6rker i den gr\xc3\xa6ske civilisation findes i det sydlige Italien, og arkitekturen blev en v\xc3\xa6sentlig inspirationskilde for b\xc3\xa5de etruskerne og romerne. Men en af de vigtigste kulturelle p\xc3\xa5virkninger blev det gr\xc3\xa6ske alfabet, som f\xc3\xb8rst blev adopteret af etruskerne og siden af romerne, som deraf udviklede det latinske alfabet, som i dag er det mest udbredte i verden.'