b'\n_START_ARTICLE_\nWerner Heisenberg\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nWerner Heisenberg blev d. 5. december 1901 f\xc3\xb8dt ind i en meget intellektuel familie. Han var s\xc3\xb8n af \xc3\xa6gteparret dr. August Heisenberg og Annie Wecklein. Faderen, August, havde studeret middelalderlig og moderne gr\xc3\xa6sk kultur og sprog i W\xc3\xbcrzburg, og han blev senere professor i selv samme studier p\xc3\xa5 universitetet i M\xc3\xbcnchen._NEWLINE_Werner Heisenberg studerede fysik og matematik i perioden 1920-1923 p\xc3\xa5 universitetet i M\xc3\xbcnchen og universitetet i G\xc3\xb6ttingen. I M\xc3\xbcnchen studerede Heisenberg bl.a. under fysikeren Arnold Sommerfeld af hvem han ogs\xc3\xa5 senere (i 1923) modtog sin doktorgrad. Af andre kendte fysikere som havde studeret i M\xc3\xbcnchen under Sommerfeld kan bl.a. n\xc3\xa6vnes den \xc3\xb8strigske fysiker Wolfgang Pauli med hvem Heisenberg senere skulle f\xc3\xa5 t\xc3\xa6t venskab. P\xc3\xa5 universitetet i G\xc3\xb6ttingen studerede Heisenberg bl.a. under Max Born, som senere ogs\xc3\xa5 modtog nobelprisen i fysik. Det var ogs\xc3\xa5 i G\xc3\xb6ttingen under Born at Heisenberg i 1924 modtog sin habilitation. Det var ligeledes i G\xc3\xb6ttingen, at Heisenberg for f\xc3\xb8rste gang m\xc3\xb8dte Niels Bohr i 1922. Dette m\xc3\xb8de skete i forbindelse med en begivenhed, "Bohr-festival", hvor Niels Bohr var g\xc3\xa6steforel\xc3\xa6ser. Niels Bohrs teorier mht. atomfysik havde interesseret Heisenberg gennem en lang periode, og m\xc3\xb8det med Niels Bohr havde stor indflydelse p\xc3\xa5 den dengang unge fysiker. Samarbejdet mellem Niels Bohr, Wolfgang Pauli og Heisenberg sig til et meget frugtbart samarbejde som bl.a. resulterede i tilblivelsen af hvad vi i dag kender som den moderne kvantemekanik.\n_START_SECTION_\nBidrag til kvantemekanikken\n_START_PARAGRAPH_\nI perioden 1924-1927 fungerede Heisenberg som Jus docendi ved universitet i G\xc3\xb6ttingen. Her fik han tildelt et stipendium af fonden Rockefeller Foundation, som gjorde at han i en periode fra d. 17. september 1924 til d. 1. maj 1925 studerede under Niels Bohr ved Niels Bohr Institutet i K\xc3\xb8benhavn. Da han kom retur til G\xc3\xb6ttingen udviklede han i samarbejde med Max Born og Pascual Jordan en teoretisk beskrivelse af kvantemekanikken som matrixmekanik. Alt dette blev udarbejdet p\xc3\xa5 seks m\xc3\xa5neder hen over for\xc3\xa5ret og sommeren 1925. Tilblivelsen af denne teori skyldes prim\xc3\xa6rt Heisenberg selv, der i sommeren 1925 alene gik rundt p\xc3\xa5 den lille klippe\xc3\xb8 Helgoland, idet han led af h\xc3\xb8feber, og funderede over nogle af fysikkens store sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l. Her nedskrev han hovedtr\xc3\xa6kkene til ovenst\xc3\xa5ende teorier, og efter at have korresponderet med Wolfgang Pauli vedr\xc3\xb8rende rigtigheden af teorien, sendte han et udkast tilbage til G\xc3\xb6ttingen og Max Born. Dette udkast blev publiceret i videnskabelige tidsskrifter. Born og hans assistent Pascual Jordan tilf\xc3\xb8jede rettelser samt andre vigtige elementer, hvorefter den f\xc3\xa6rdige artikel blev publiceret. Denne artikel var den f\xc3\xb8rste store artikel som Heisenberg var med til at udgive, og den angav dermed hans helt store gennembrud som fysiker. _NEWLINE_Problemet med overst\xc3\xa5ende artikel var at resultaterne byggede p\xc3\xa5 teorier som tidligere var blevet fremlagt af bl.a. Niels Bohr. Selvom man i dag (nyere tid) har godkendt og faktisk ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5vist at Bohrs teorier er sande var det p\xc3\xa5 dav\xc3\xa6rende tidspunkt ikke p\xc3\xa5vist at teorierne var sande - godt nok passede matematikken, men teorien br\xc3\xb8d ogs\xc3\xa5 med nogle andre fundamentale fysiske resultater. Man kunne ikke p\xc3\xa5vise Bohrs teorier med datidens udstyr og instrumenter, og dette gjorde at ikke alle fysikere var s\xc3\xa6rlig store tilh\xc3\xa6ngere af teorien. Niels Bohr stod p\xc3\xa5 den ene side som den store fortaler for sin teori, mens Albert Einstein stod i spidsen for den anden gruppe af fysikere, som var mere skeptiske over for Bohrs teori. Einstein blev aldrig overbevist om teorien, og da han d\xc3\xb8de troede han stadig ikke p\xc3\xa5 den. Heisenberg tilh\xc3\xb8rte dermed den gruppe af fysikere, der var enige med Bohr, mens Einstein bl.a. havde st\xc3\xb8tte fra den \xc3\xb8strigske fysiker Erwin Schr\xc3\xb6dinger. Schr\xc3\xb6dinger formulerede i 1925 (udgivet i 1926) sin alternative b\xc3\xb8lgemekanik. Schr\xc3\xb6dingers b\xc3\xb8lgemekanik og Heisenbergs matrixmekanik gav matematisk det samme resultat, men de gav to forskellige billeder af virkeligheden/verden._NEWLINE_I begyndelsen af 1926 befandt Heisenberg sig i K\xc3\xb8benhavn, hvor han fungerede som assistent for Bohr ved Niels Bohr Institutet, og han havde dermed rig mulighed for at diskutere de seneste resultater med Bohr. I maj 1926 kom ogs\xc3\xa5 Erwin Schr\xc3\xb6dinger forbi K\xc3\xb8benhavn for at argumentere for sin s\xc3\xa5kaldte b\xc3\xb8lgemekanik og argumentere mod Heisenbergs matrixmekanik. De kunne ikke blive enige om de uoverensstemmelser, der var mellem de to teorier, og Schr\xc3\xb6dinger ville ikke anerkende Heisenbergs resultater, hvilket frustrerede Heisenberg. Disse uoverensstemmelser ledte til flere heftige debatter mellem Schr\xc3\xb6dinger og Heisenberg. Bl.a. kan det n\xc3\xa6vnes, at sidstn\xc3\xa6vnte rejste rundt til forskellige forel\xc3\xa6sninger som Schr\xc3\xb6dinger afholdt om sin b\xc3\xb8lgemekanik for at forsvare sin matrixmekanik n\xc3\xa5r Schr\xc3\xb6dinger angreb denne. Debatten mellem de to sider forsatte, og det var \xc3\xa5benlyst at der skulle bruges en tredje teori til at l\xc3\xb8se striden._NEWLINE_Som tidligere n\xc3\xa6vnt tilbragte Heisenberg en periode i K\xc3\xb8benhavn omkring \xc3\xa5rene 1926 til 1927 som assistent hos Niels Bohr, og det var lige netop i K\xc3\xb8benhavn i 1927 at Heisenberg udviklede sit m\xc3\xa5ske mest kendte princip, nemlig ubestemthedsprincippet. Dette princip viste sig at v\xc3\xa6re den sidste brik i puslespillet, som gjorde at Heisenberg og Bohr var i stand til at vise at Schr\xc3\xb6dingers b\xc3\xb8lgemekanik var \xc3\xa6kvivalent med Heisenberg og Bohrs kvantemekanik og matrixmekanik. Heisenbergs usikkerhedsprincip og Bohrs komplementaritet ligger nemlig til grund for hvad vi kender som K\xc3\xb8benhavnerfortolkningen af kvantemekanikken. Niels Bohr og Heisenberg deltog begge i slutningen af 1927 i Solvay-konferencen sammen med en masse andre af datidens mest anerkendte fysikere, heriblandt Albert Einstein og Erwin Schr\xc3\xb6dinger. Heisenberg og Bohr benyttede lejligheden til at diskutere rigtigheden af deres teorier med Einstein og Schr\xc3\xb6dinger. Med opdagelsen af Heisenbergs ubestemthedsprincip form\xc3\xa5ede Bohr at svare p\xc3\xa5 alle de kritiske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l Einstein og de andre havde til hans teorier. Da konferencen sluttede, var der bred enighed blandt de fleste fysikere om, at Bohrs og Heisenbergs teorier var sande, og de kunne dermed rejse tilbage til K\xc3\xb8benhavn som de helt store vindere._NEWLINE_I slutningen af 1927 blev Heisenberg ligeledes udpeget til professor, hvorefter han blev ansat p\xc3\xa5 universitetet i Leipzig. Han blev udpeget som institutleder ved instituttet for fysik, og han holdt sin tiltr\xc3\xa6delsesforel\xc3\xa6sning d. 1. februar 1928. Selvom Heisenberg allerede i 1928 blev nomineret til Nobelprisen, s\xc3\xa5 var det f\xc3\xb8rst fire \xc3\xa5r senere, at han vandt titlen. Heisenberg modtog Nobelprisen i fysik i 1932 for "skabelsen af kvantemekanik, der blandt andet er anvendt til opdagelsen af de forskellige former for brint".\n_START_SECTION_\nHeisenberg under Nazi-regimet\n_START_PARAGRAPH_\nOp til Anden Verdenskrig blev Heisenberg chikaneret og fik \xc3\xb8genavnet den hvide j\xc3\xb8de. Denne chikane skyldes til dels de to landsm\xc3\xa6nd og Nobelpris-modtagende fysikere Philipp Lenard og Johannes Stark, som var yderst nationalistiske. Johannes og Philipp stod op gennem 1930\'erne i spidsen for en bev\xc3\xa6gelse indenfor de tyske fysikkredse, som gik under navnet tysk fysik (eller arisk fysik). Denne bev\xc3\xa6gelse var bl.a. modstander af Albert Einsteins og andre fremtr\xc3\xa6dende fysikeres teorier. De teorier som bev\xc3\xa6gelsen var modstander af gik under betegnelsen "j\xc3\xb8disk fysik". P\xc3\xa5 dette tidspunkt var mange af de fremtr\xc3\xa6dende atomfysikere j\xc3\xb8der, eller ogs\xc3\xa5 havde de p\xc3\xa5 anden vis j\xc3\xb8diske r\xc3\xb8dder. Her kan bl.a. n\xc3\xa6vnes personer som Niels Bohr, Albert Einstein, Wolfgang Pauli med flere, som alle ogs\xc3\xa5 senere immigrerede til USA pga. det nazistiske styre._NEWLINE_Heisenberg underviste blandt andet i Einsteins relativitetsteori, hvilket gjorde at ovenst\xc3\xa5ende bev\xc3\xa6gelse (tysk fysik), med Johannes og Philipp som frontfigurer, havde set sig sure p\xc3\xa5 Heisenberg og pr\xc3\xb8vede at modarbejde ham. Det skal p\xc3\xa5peges, at op gennem 1930\'erne var det lykkes Johannes og Philipp at opbygge sig megen magt, idet deres nationalistiske synspunkter stemte godt overens med de nazistiske v\xc3\xa6rdier, og dermed havde bev\xc3\xa6gelsen gunstige muligheder for at chikanere Heisenberg personligt. Konflikten mellem Heisenberg og den nationalistiske bev\xc3\xa6gelse er bedst symboliseret ved hvad man i dag kender som Heisenbergaff\xc3\xa6ren. Den s\xc3\xa5kaldte Heisenbergaff\xc3\xa6re startede d. 1. april 1935, idet man skulle finde en afl\xc3\xb8ser for Arnold Sommerfeld som institutleder ved universitetet i M\xc3\xbcnchen. Fakultetet i M\xc3\xbcnchen fremlagde i 1935 en liste p\xc3\xa5 i alt tre kandidater, som man ville st\xc3\xb8tte, hvis de overtog den ledige stilling efter Sommerfeld. Heisenberg var en af kandidaterne som desuden ogs\xc3\xa5 talte to andre tidligere elever af Sommerfeld. Fakultetet gav endvidere udtryk for at Heisenberg var deres favoritkandidat. Da Johannes og Philipp (og resten af bev\xc3\xa6gelsen tysk fysik) h\xc3\xb8rte at Heisenberg var favoritkandidaten til at overtage stillingen efter Sommerfeld begyndte de straks at modarbejde Heisenbergs kandidatur. Johannes og Philipp besad p\xc3\xa5 dette tidspunkt stor administrativ og politisk magt pga. overst\xc3\xa5ende ligheder med de nazistiske v\xc3\xa6rdier, og derfor begyndte de at udgive artikler som beskyldte Heisenberg for at besidde en s\xc3\xa5kaldte "j\xc3\xb8disk attitude". Disse angreb p\xc3\xa5 Heisenberg resulterede i at SS, med Heinrich Himmler i spidsen, blev involveret i stridighederne. Heisenberg forlangte at blive renset, og efter en grundig unders\xc3\xb8gelse af sagen, dikterede Heinrich Himmler i 1938, at Heisenberg ikke l\xc3\xa6ngere m\xc3\xa5tte angribes politisk. Denne udmelding kom i stand efter, at Heisenberg havde indvilget i et kompromis, som bl.a. gik ud p\xc3\xa5, at han ikke l\xc3\xa6ngere m\xc3\xa5tte n\xc3\xa6vne j\xc3\xb8diske fysikere ved navn n\xc3\xa5r han underviste, og desuden skulle han ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re klar til at indg\xc3\xa5 i den tyske h\xc3\xa6r i tilf\xc3\xa6lde af krig. P\xc3\xa5 trods af dette kompromis endte Heisenberg med ikke at f\xc3\xa5 den ledige stilling i M\xc3\xbcnchen. Wilhelm M\xc3\xbcller blev d. 1. december 1939 pr\xc3\xa6senteret som afl\xc3\xb8ser til Sommerfeld ved universitet i M\xc3\xbcnchen. Dette skal ses om en politisk sejr og ikke en akademisk sejr, idet M\xc3\xbcller i mods\xc3\xa6tning til Heisenberg aldrig havde f\xc3\xa5et udgivet en videnskabelig artikel i et anerkendt tidsskrift, og mere generelt bare ikke besad samme faglige kompetencer og baggrund som Heisenberg. M\xc3\xbcller var endvidere ikke en af de tre oprindelige kandidater, som fakultetet i 1935 havde anbefalet.\n_START_SECTION_\nAnden Verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nDa krigen br\xc3\xb8d ud i 1939 regnede Heisenberg med at blive indkaldt til den tyske h\xc3\xa6r (jf. overst\xc3\xa5ende kompromis med Heinrich Himmler). Dette skete dog ikke, da det nazistiske regime havde andre planer med ham. I 1938 lykkes det nemlig for Heisenbergs landsmand Otto Hahn at spalte en uran-kerne i to. Dette resultat var opn\xc3\xa5et ved at bestr\xc3\xa5le urankerner med neutroner, hvorefter man bl.a. havde observeret barium-isotoper, som er et meget lettere isotop end de oprindelige uranisotoper, og dermed m\xc3\xa5tte konklusionen v\xc3\xa6re at der var sket en spaltning af de oprindelige urankerner. Det Hahn havde opdaget var det f\xc3\xa6nomen som vi i dag kender som fission, og foruden spaltning af isotoperne skabes der ogs\xc3\xa5 termisk energi i forbindelse med fissionsprocessen. Det er/var lige netop denne termiske energi som havde interesse, idet man hurtigt inds\xc3\xa5, at denne fissionsproces gav mulighed for at skabe en ny energikilde, atomkraften, som b\xc3\xa5de kunne anvendes til fredelige samt milit\xc3\xa6re form\xc3\xa5l. Da Anden Verdenskrig br\xc3\xb8d ud i slutningen af 1939 var opdagelsen af fissionsprocessen stadig helt ny, og det kr\xc3\xa6vede stadig meget forskning og forst\xc3\xa5else f\xc3\xb8r man kunne anvende den nye viden til et praktisk form\xc3\xa5l s\xc3\xa5som en atombombe._NEWLINE_Det nazistiske styre udvalgte derfor bl.a. Heisenberg til at indg\xc3\xa5 i et forskningsprojekt som havde til form\xc3\xa5l at finde ud af, hvordan man udnyttede ovenst\xc3\xa5ende atomkraft til bl.a. fremstilling af en atombombe. Dette forskningsprojekt kaldte man fra tysk side "Uranprojekt", og kan derfor sammenlignes med den amerikanske udgave af forskningsprojektet, "The Manhattan Project". Heisenbergs status og omd\xc3\xb8mme blandt (atom)fysikere var ved begyndelsen af Anden Verdenskrig meget h\xc3\xb8j - faktisk blev han regnet som en af de allerbedste (atom)fysikere p\xc3\xa5 dav\xc3\xa6rende tidspunkt. S\xc3\xa5gar var der mange folk indenfor fysikkredsene der mente, (da det gik op for dem, at opdagelsen af fission i teorien kunne anvendes til at skabe en atombombe) at hvis der var \xc3\xa9n fysiker der besad evnerne og kunne lykkes med at skabe s\xc3\xa5dan et v\xc3\xa5ben, s\xc3\xa5 var det Heisenberg. Selvom man fra de Allieredes side havde pr\xc3\xb8vet at overbevise Heisenberg om at emigrere, idet man godt vidste at Heisenberg havde haft nogle kontroverser og i bund og grund ikke br\xc3\xb8d sig om det nazistiske styre, s\xc3\xa5 havde Heisenberg afvist at forlade Tyskland i tilf\xc3\xa6lde af krig. Heisenberg var stadig tysker, og p\xc3\xa5 trods af regimet, s\xc3\xa5 f\xc3\xb8lte han stadig, at det var hans pligt at tjene das Vaterland. Dette skabte stor utryghed blandt de Allierede, idet de nu vidste, at det tyske regime nu b\xc3\xa5de besad den viden/personer (bl.a. Heisenberg) der skulle til for at skabe en atombombe, men desuden besad Nazi-Tyskland ogs\xc3\xa5 de fysiske materialer der skulle bruge til at fremstille bomben, idet at uranen kunne udvindes fra det besatte Tjekkoslovakiet._NEWLINE_Hvorvidt Heisenberg helhjertet gik ind for projektet, er et \xc3\xa5bent sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l. Han fortalte Bohr om det i K\xc3\xb8benhavn i september 1941. Efter m\xc3\xb8det sluttede deres t\xc3\xa6tte venskab. Heisenberg gav efter krigen selv udtryk for, at han havde moralske skrupler, men Bohr var af den modsatte opfattelse. Uenigheden er blandt andet udtrykt i teaterstykket Copenhagen.\n_START_SECTION_\nD\xc3\xb8d og efterm\xc3\xa6le\n_START_PARAGRAPH_\nWerner Heisenberg d\xc3\xb8de d. 1. februar 1976 i sit hjem i M\xc3\xbcnchen. \xc3\x85rsagen til d\xc3\xb8dsfaldet var kr\xc3\xa6ft i nyrer og galdebl\xc3\xa6re. Heisenberg blev mindet den efterf\xc3\xb8lgende aften, idet kolleger og venner gik fra universitetet i M\xc3\xbcnchen og hjem til Heisenbergs private bolig for derefter at placere levende lys omkring boligen._NEWLINE_I successerien Breaking Bad benytter hovedpersonen, Walter White, navnet Heisenberg som sit alias, hvilket selvf\xc3\xb8lgelig henviser til Werner Heisenberg. Der har v\xc3\xa6ret megen diskussion om hvorfor dette alias anvendes. Den \xc3\xa5benlyse sammenh\xc3\xa6ng mellem Walter White og Werner Heisenberg er, at Walter f\xc3\xa5r konstateret kr\xc3\xa6ft ligesom tilf\xc3\xa6ldet var med Werner. Derudover kan man ogs\xc3\xa5 drage sammenligninger til Werner Heisenbergs hovedv\xc3\xa6rk, Heisenbergs ubestemthedsrelationer, og den situation Walter White gentagne gange st\xc3\xa5r i.'