b"\n_START_ARTICLE_\nFl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nFl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r er lavet af svinehud, og er en snack eller tilbeh\xc3\xb8r til mad. I Danmark ofte betragtet som typisk dansk, da fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r indg\xc3\xa5r i de typiske danske retter, fl\xc3\xa6skesteg og ribbensteg. Som snack s\xc3\xa6lges fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r i poser.\n_START_SECTION_\nOprindelse og historie\n_START_PARAGRAPH_\nOprindelsen af fl\xc3\xa6skev\xc3\xa6r tilskrives 1800-tallet, hvor man \xc3\xb8nskede at udnytte slagtesvinet 100 procent og fandt en metode, hvor den ellers uspiselige hud kunne koges og steges, og indtages som snack. Opskriften synes ikke at have \xc3\xa6ndret sig siden dengang._NEWLINE_Selv om vi danskere anser fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r for at v\xc3\xa6re en udpr\xc3\xa6get dansk tradition, s\xc3\xa5 tilskrives oprindelsen til Storbritaniens West Midlands eller Black Country, kaldt sort land efter sine r\xc3\xb8dder i den industrielle revolution og fortsatte virke som centrum for tungindustri og minedrift, hvorom det sagdes, at omr\xc3\xa5det i dagvis kunne v\xc3\xa6re d\xc3\xa6kket af snavs og sod. Pork Scratchings, som engl\xc3\xa6nderne kalder fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r for, var mad for arbejderklassen, med oprindelse tilbage i 1800-tallet, hvor familier holdt deres egne grise hjemme og fodrede dem op til slagtning. Med mangel p\xc3\xa5 mad m\xc3\xa5tte ingen del af grisen g\xc3\xa5 til spilde, og enten ved design, eller ved fors\xc3\xb8g, eller genske enkelt ved et tilf\xc3\xa6lde, blev den i dag s\xc3\xa5 ber\xc3\xb8mte Pork Scratching til._NEWLINE_En gammel opskrift fra den tid forklarer, at metoden gik ud p\xc3\xa5 at tage skindet (huden) af grisen og l\xc3\xa6gge et lag fedt p\xc3\xa5. Derefter sk\xc3\xa6res skindet i mindre stykker og koges i en tykbundet gryde, f\xc3\xb8rst ved lav varme indtil der dannes v\xc3\xa6ske, hvorefter temperaturen \xc3\xb8ges mens hud og fedt om\xc3\xb8reres for at undg\xc3\xa5 det br\xc3\xa6nder fast. Sv\xc3\xa6rden tages derefter op og spises med salt, mens det resterende fedt bruges til at stege kartofler, p\xc3\xa5 engelsk kaldt chips, p\xc3\xa5 dansk kaldt pommes frites. En anden samtidig metode g\xc3\xa5r ud p\xc3\xa5 at l\xc3\xa6gge skindet i en ovn og lade fedtet dryppe af, hvorefter det bages ved h\xc3\xb8j varme, s\xc3\xa5 det bliver spr\xc3\xb8dt. Spises med salt._NEWLINE_I det sorte West Midlands solgtes omkring \xc3\xa5r 1900 sm\xc3\xa5 saltt\xc3\xb8rrede strimler af bacon i poser, m\xc3\xa5ske forl\xc3\xb8beren for de senere s\xc3\xa5 popul\xc3\xa6re fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r. I 1930'erne begyndte en egentlig kommerciel produktion. I Danmark var fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r typisk slagterens eller viktualieforretningens hjemmelavede, f\xc3\xb8rst i 1980'erne begyndte egentlig industriel storproduktion.\n_START_SECTION_\nModerne produktion\n_START_PARAGRAPH_\nI en moderne dansk fl\xc3\xa6skev\xc3\xa6rproduktion er det kun en mindre del af skindet, der anvendes, da kvaliteten varierer alt efter hvor p\xc3\xa5 grisen huden sidder. En del af skindet bliver solgt til Sverige, hvor det bliver lavet til gelatine, ogs\xc3\xa5 kaldet husblas. Andre dele bliver solgt til virksomheder, der laver emulsioner, hvilke er produkter baseret p\xc3\xa5 v\xc3\xa6ske, som bliver brugt som fyldstof i fx fars. Andre virksomheder bruger grisehud til at fremstille lim. Det resterende skind fra rygstykket, nakken og en del af brystet, er af en kvalitet, der kan anvendes til fremstilling af fl\xc3\xa6skev\xc3\xa6r._NEWLINE_Huden bliver skoldet, svedet og flamberet, s\xc3\xa5 den er helt fri for urenheder og mikroorganismer. N\xc3\xa5r denne proces er udf\xc3\xb8rt, er der kun omkring halvdelen tilbage. Fra en gris p\xc3\xa5 cirka 100 kg slagtev\xc3\xa6gt kan der produceres omkring to kilo sv\xc3\xa6r. Det svarer til omkring en kvadratmeter fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r, if. Danish Crown-slagteriet i Hadsund, og hvis det stykke sk\xc3\xa6res ud i fine stykker p\xc3\xa5 tre gange tre centimeter, bliver der i omegnen af 1000 fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r, der kan forarbejdes videre til snacks._NEWLINE_Hvis man i stedet for snacks vil lave gammeldags fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r, som de kendes med fedtkant og groft salt, bliver skindet sk\xc3\xa5ret til aflange stykker i stedet for kvadrater. Derefter koges de, s\xc3\xa5 vand og fedt smelter af. Det reducerer m\xc3\xa6ngden af fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r til lidt over 500 gram, og hvis man sk\xc3\xb8nner, at en fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r vejer 3,5 gram, s\xc3\xa5 betyder det, at der bliver cirka 150 fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r. Gammeldags fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r bliver pakket i poser p\xc3\xa5 omkring 50 gram. Det svarer til at en 100 kilo gris kan producere ti poser fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r, som hver indeholder cirka 15 fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r._NEWLINE_Landets st\xc3\xb8rste fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r-producent i dag er OK Snacks i Ejstrupholm i Midtjylland, der kommercielt har fremstillet de spr\xc3\xb8de snacks siden 1982. P\xc3\xa5 OK Snacks fremstilles \xc3\xa5rligt 1.200 ton, hvilket svarer til, at hver danskere indtager lidt over 200 gram, eller fire poser i l\xc3\xb8bet af et \xc3\xa5r.\n_START_SECTION_\nHjemmelavede fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r\n_START_PARAGRAPH_\nEn mulighed for at hjemmelave fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r er, at k\xc3\xb8be et stykke svinehud til sv\xc3\xa6r hos slagteren. Sk\xc3\xa6r huden ud i strimler der kommes i kogende vand, og lad dem koge i 20 minutter. Tag sv\xc3\xa6rene op og afk\xc3\xb8l dem p\xc3\xa5 fedtsugende papir, ved at duppe dem enkeltvis. Gnub og vend derefter strimlerne i salt, hvilket er et vigtigt element, som skal udf\xc3\xb8res med grundighed, da saltet tilf\xc3\xb8jer smagsdybde og er med til at g\xc3\xb8re sv\xc3\xa6ren spr\xc3\xb8d. Valget af salt kan pr\xc3\xa6ge smagen, fx sydesalt. Spred sv\xc3\xa6rene ud p\xc3\xa5 en bradepande og s\xc3\xa6t den i en forvarmet ovn p\xc3\xa5 200 grader. Sv\xc3\xa6rene skal stege i ca. 30 minutter og vendes flere gange undervejs i forl\xc3\xb8bet. Det smeltede fedt skal h\xc3\xa6ldes fra undervejs. S\xc3\xb8rg for at sv\xc3\xa6rene er j\xc3\xa6vnt fordelt, s\xc3\xa5 alle f\xc3\xa5r samme varme. H\xc3\xb8j varme er vigtig og foruds\xc3\xa6tningen for, at sv\xc3\xa6ren bliver spr\xc3\xb8d. Det kr\xc3\xa6ver opm\xc3\xa6rksomhed under processen, og n\xc3\xa5r sv\xc3\xa6rene har opn\xc3\xa5et den rette konsistens tages de ud, og l\xc3\xa6gges p\xc3\xa5 fedtsugende papir. De kan serveres med forskellige krydderier eller dyppelse.\n_START_SECTION_\nFl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r i andre kulturer\n_START_PARAGRAPH_\nHvor vi danskere har en tendes til at anse fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r for noget \xc3\xa6rkedansk, s\xc3\xa5 findes de faktisk i mange andre lande, blandt andet de syd\xc3\xb8stasiatiske lande, Filippinerne (Chicharon), Vietnam og Thailand, i sidstn\xc3\xa6vnte har mange danske ferieg\xc3\xa6ster angiveligt set fl\xc3\xa6skev\xc3\xa6r (thai: Khaep mu) til salg i poser, eller f\xc3\xa5et dem serveret som forret, eller spist fl\xc3\xa6skesteg med spr\xc3\xb8d sv\xc3\xa6r (crispy pork), der er en typisk nordthailansk egnsret. Som egnsret kan sv\xc3\xa6ren v\xc3\xa6re f\xc3\xb8rst kogt, derefter solt\xc3\xb8rret i flere dage, krydret og saltet, og til sidst dybstegt i olie. Ogs\xc3\xa5 spr\xc3\xb8de sv\xc3\xa6r fra kyllinghud, der kan ligne visse fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r til forveksling, er popul\xc3\xa6re._NEWLINE_Mexico er en af verdens st\xc3\xb8rste producenter af fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r (pork rind), lokalt kendt som chicharr\xc3\xb3n eller chicharra. Ogs\xc3\xa5 i USA, hvor fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r nogen steder kaldes cracklings, er det en popul\xc3\xa6r snack, s\xc3\xa5vel som spr\xc3\xb8d hud fra andre dyr, som for eksempel g\xc3\xa6s._NEWLINE_Fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r er ligeledes popul\xc3\xa6r snack i mange andre europ\xc3\xa6iske lande, for eksempel Belgien og Holland, hvor de hedder knabbelspek, og i Tyskland og \xc3\x98strig, hvor de er kendt som Grammeln eller Grieben eller Schweinekrusten.\n_START_SECTION_\nFl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r, sund eller usund snack\n_START_PARAGRAPH_\nFl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r har ofte v\xc3\xa6ret anset som en mindre sund snack, dels grundet fedtindholdet, og dels fordi fedt fra dyr og m\xc3\xa6lk gennem 20 \xc3\xa5r v\xc3\xa6ret anset som den store kost-skurk. I stedet l\xc3\xb8d de danske kostr\xc3\xa5d, at man skulle erstatte fedtet med kulhydrater fra for eksempel br\xc3\xb8d, ris og pasta. Men ny amerikansk forskning viser, at hverken m\xc3\xa6lkefedt fra fx sm\xc3\xb8r og ost, eller dyrefedt fra fl\xc3\xa6skesteg og fl\xc3\xa6skesv\xc3\xa6r, \xc3\xb8ger risikoen for hjerte-kar-sygdomme. I stedet b\xc3\xb8r det hvide br\xc3\xb8d skrottes, mener forskerne, og det er danske forskere p\xc3\xa5 Institut for Human Ern\xc3\xa6ring ved K\xc3\xb8benhavns Universitet og Klinisk Epidemiologisk Afdeling, \xc3\x85rhus Universitetshospital, enige i \xe2\x80\x93 men begge steder understreger forskere, at der endnu mangler mange videnskabelige studier, f\xc3\xb8r man kender den fulde sammenh\xc3\xa6ng mellem fedt, kulhydrater og hjerte-kar-sygdomme."