b"\n_START_ARTICLE_\nJungshoved Kirke\n_START_SECTION_\nBeskrivelse af kirken\n_START_PARAGRAPH_\nKor og skib er opf\xc3\xb8rt i senromansk tid. Skibet er blevet forl\xc3\xa6nget mod vest omkring 1300, vestgavlen med syv falsede spidsbuebl\xc3\xa6ndinger er ommuret i midten af 1400-tallet. Murv\xc3\xa6rket best\xc3\xa5r af kridtsten iblandet teglsten. Den rundbuede sydd\xc3\xb8r er bevaret med vandret afsluttet portalfremspring, indvendig har man senere \xc3\xa6ndret portalfremspringet \xc3\xb8vre afslutning til en trekantsgavl. I korets murv\xc3\xa6rk anes en pr\xc3\xa6sted\xc3\xb8r mod syd. I korets nordmur anes et rundbuet vindue, over hv\xc3\xa6lvene ses skibets smigede vinduer. I sengotisk tid omkring 1500 er t\xc3\xa5rnet opf\xc3\xb8rt ved skibets nordside, t\xc3\xa5rnrummet har formodentlig tjent som v\xc3\xa5benhus, muligvis er t\xc3\xa5rnets overdel f\xc3\xb8rst blevet fuldf\xc3\xb8rt i 1600-tallet, t\xc3\xa5rnrummet er nu gravkapel. T\xc3\xa5rnets placering mod nord skyldes formodentlig, at grunden ned mod vandet har v\xc3\xa6ret for ustabil. Sakristiet mod nord og v\xc3\xa5benhuset mod syd er formodentlig sengotiske tilf\xc3\xb8jelser._NEWLINE_Kor og skib har f\xc3\xa5et indbygget krydshv\xc3\xa6lv i midten af 1400-tallet. Korbuen er bevaret men noget omdannet. Spor over hv\xc3\xa6lvene viser, at skibet har haft hulkelgesimser p\xc3\xa5 langv\xc3\xa6ggene. Altertavlen er udf\xc3\xb8rt af en lokal snedker i slutningen af 1500-tallet, i midterfeltet ses et gipsrelief af Bertel Thorvaldsen. Pr\xc3\xa6dikestolen menes udf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 Abel Schr\xc3\xb8ders v\xc3\xa6rksted omkring 1610, Abel Sch\xc3\xb8der den \xc3\xa6ldre d\xc3\xb8de under en pestepidemi i 1602 og Abel Schr\xc3\xb8der den yngre blev f\xc3\xb8dt omkring 1600, s\xc3\xa5 arbejder fra v\xc3\xa6rkstedet i denne periode er deciderede v\xc3\xa6rkstedsarbejder. Pr\xc3\xa6dikestolen n\xc3\xa6vnes ikke i Eva de la Fuente Pedersens hefte om Abel Schr\xc3\xb8der. I koret st\xc3\xa5r en sandstensfont fra 1790. Kirkens terningformede d\xc3\xb8befont er udf\xc3\xb8rt i br\xc3\xa6ndt ler, p\xc3\xa5 siderne ses relieffer af Thorvaldsen, fonten er muligvis model til marmorfontene i Brahetrolleborg og Vonsild. I 1780'erne blev t\xc3\xa5rnrummet indrettet til gravkapel for familien Brockenhuus, i kapellet st\xc3\xa5r sarkofager for Henrik Adam Brockenhuus (d\xc3\xb8d 1803) og hans hustru Elisabeth, f\xc3\xb8dt Holstein Ledreborg (d\xc3\xb8d 1786); over indgangen til kapellet og p\xc3\xa5 kisterne ses v\xc3\xa5ben. I gravkapellet ses en fontefod til en gotlandsk font.\n_START_SECTION_\nKalkmalerier\n_START_PARAGRAPH_\nOver hv\xc3\xa6lvene ses rester af gotiske kalkmalerier. P\xc3\xa5 korets nordv\xc3\xa6g og i skibets hv\xc3\xa6lv samt i skibets vestende ses sengotiske kalkmalerier. I 1941 afd\xc3\xa6kkede Egmont Lind kalkmalerier fra omkring 1500 p\xc3\xa5 triumfv\xc3\xa6ggen og skibets sydv\xc3\xa6g, kalkmalerierne blev atter overkalket, over hv\xc3\xa6lvet ses rester af denne udmaling. I 1962 afd\xc3\xa6kkede O. Hellvik kalkmalerierne i skibets hv\xc3\xa6lv, p\xc3\xa5 korets nordv\xc3\xa6g og i skibets vestende, kalkmalerierne dateres til 1513. I skibets f\xc3\xb8rste fag i sviklerne mod \xc3\xb8st ses to narrehoveder, mod nord har narren en klokke i huen, munden er formet omkring et hul, som muligvis kunne v\xc3\xa6re et klokkerebshul i lighed med Bregninge Kirke p\xc3\xa5 \xc3\x86r\xc3\xb8, under hovedet st\xc3\xa5r dateringen 1513, samme \xc3\xa5rstal som i Bregninge Kirke. P\xc3\xa5 korets nordv\xc3\xa6g ses en korsf\xc3\xa6stelsscene. I skibets andet fag p\xc3\xa5 sydv\xc3\xa6ggen fandt man en sm\xc3\xb8rk\xc3\xa6rning, som atter blev overkalket. I skibets tredje fag p\xc3\xa5 sydv\xc3\xa6ggen kan man se en dj\xc3\xa6vel og tre figurer."