b'\n_START_ARTICLE_\nCentre spatial guyanais\n_START_PARAGRAPH_\nCentre spatial guyanais (fransk) (CSG, "Guyansk Rumcenter") er en fransk (europ\xc3\xa6isk) rumhavn i Fransk Guyana i Sydamerika. CSG ligger i kommunen Kourou. Kourou er ogs\xc3\xa5 navnet p\xc3\xa5 en by, og et canton, som d\xc3\xa6kker samme areal som kommunen. CSG ligger p\xc3\xa5 5\xc2\xb0 14\xe2\x80\x99 og udenfor orkanzonen. Da Jorden roterer med 1.667 km/t p\xc3\xa5 CSGs breddegrad, f\xc3\xa5r raketter ved en \xc3\xb8stvendt opsendelse et farttilskud p\xc3\xa5 463 m/s. I 1964 blev CSG etableret som kompensation for Frankrigs tabte raketbase Hammaguir i den algeriske \xc3\xb8rken. Den franske rumfartsstyrelse CNES (Centre National d\xe2\x80\x99Etudes Spatiales) havde unders\xc3\xb8gt 14 mulige steder blandt DOM-TOM (DOM= Departement d\'outre m\xc3\xa9r og TOM=Territoire d\'outre M\xc3\xa9r) DOm er s\xc3\xa5ledes en del af EU, og Kourou havde flest fordele. Der var h\xc3\xb8jst 50.000 indbyggere s\xc3\xa5 sandsynligheden for l\xc3\xb8srivelse var minimal og skade p\xc3\xa5 befolkningen er ringe fordi man  sender raketterne ud over havet b\xc3\xa5de i \xc3\xb8stlig retning, men ogs\xc3\xa5 i det pol\xc3\xa6re oml\xc3\xb8b mod nord. Raketter kunne opsendes i kompasretningen 1,5\xc2\xb0 til 100,5\xc2\xb0 og adgangsvejene var gode. Kouroufloden tillader pramme at sejle rakettrin fra Cayennehavnen ind i junglen til raketbasen. _NEWLINE_F\xc3\xb8rste opsendelse fra CSG var en suborbital Veronique-raket i april 1968 fra ALFS-1 (Aire de Lancement Fusee-Sondes). Fra d. 10. marts 1970 til d. 26. september 1975 opsendte DiamantB-raketten syv sm\xc3\xa5satellitter fra Aire de Lancement Diamant-rampen. Den europ\xc3\xa6iske raketorganisation ELDO valgte Woomera i Australien til raketbase for den mislykkede Europa-raket. Efter 355 raketopsendelser blev CSG lagt i m\xc3\xb8lpose i september 1975 og raketramperne fik lov til at forfalde. I 1977 blev CSG aktuel igen efter at ESA besluttede at deres fremtidige Arianeraket skulle opsendes fra CSG i stedet for Australien. Raketrampen ELA-1 (l\'Ensemble de Lancement Ariane) blev bygget til Arianeraketten 18 km fra den n\xc3\xa6rmeste bebyggelse. Den har flammegrave til at aflede udst\xc3\xb8dningen fra rampen under starten ligesom alle andre ramper. Der er et servicet\xc3\xa5rn til optankning af raketten. Hangaren omgiver raketten under samlingen og sluttest. Herefter k\xc3\xb8res raketten p\xc3\xa5 et s\xc3\xa6t dobbetlskinner 1,2 km v\xc3\xa6k til br\xc3\xa6ndstoffyldet\xc3\xa5rnet. Hangaren har airconditionanl\xc3\xa6g og et \xc3\xb8vre st\xc3\xb8vfrit rum til satellitklarg\xc3\xb8ring. I 1986 blev ELA-2 taget i brug til supplement af ELA-1 og i 1996 blev Ariane 5\xe2\x80\x99s ELA-3 operativ. Den f\xc3\xb8rste Ariane 1 opsendes 24 december 1979. Der er dansk deltagelse p\xc3\xa5 dette projekt med bla. styrebokse til rakettrinene. Basen er l\xc3\xb8bende udbygget med opsendelses steder for Ariane 1, for Ariane 5 og for Sojuz. Ariane 5 anvender som br\xc3\xa6ndstof kun det  ugiftige ilt og brint, der produceres lokalt. Der er ogs\xc3\xa5 en fabrik for fremstilling af ekstra l\xc3\xb8fteraketter med faststofbr\xc3\xa6ndsel p\xc3\xa5 stedet. Der er gjort klar til en nyere version 6, der vil v\xc3\xa6re klar omkring 2021- jomfrurejse i 2020.   _NEWLINE_Alle raketopsendelser fra CSG kontrolleres fra Jupiterbygningen.\n_START_SECTION_\nVega\n_START_PARAGRAPH_\nSyv lande i ESA samarbejder om en mindre l\xc3\xb8fteraket Vega. Vega er beregnet til opsendelse af 1,5 ton i op til 700 km h\xc3\xb8je baner. ELA-1 er blevet ombygget til ELV (l\'Ensemble de Lancement Vega) og d. 13. februar 2012 blev den f\xc3\xb8rste Vega-raket opsendt med ni satellitter om bord.\n_START_SECTION_\nSojuz-Fregat\n_START_PARAGRAPH_\nESA har et t\xc3\xa6t samarbejde med Starsem der s\xc3\xa6lger billige russiske raketopsendelser. Raketten Sojuz-Fregat har opsendt nogle af ESA\xe2\x80\x99s rumsonder og opsendes normalt fra Bajkonur-kosmodromen. Den ligger p\xc3\xa5 46. breddegrad (farttilskud p\xc3\xa5 324 m/s), derfra vil Sojuz-Fregat kun kunne opsende 1,7 ton til GTO \xe2\x80\x93 fra CSG kan den opsende 2,8 ton. ELS (l\xe2\x80\x99Ensemble de Lancement Soyouz) opsendte den f\xc3\xb8rste Sojuz-Fregat fra CSG d. 21. oktober 2011 med de to f\xc3\xb8rste operative satellitter i det europ\xc3\xa6iske navigationssystem Galileo.'