b'\n_START_ARTICLE_\nOdin\n_START_SECTION_\nOprindelse\n_START_PARAGRAPH_\nI f\xc3\xb8r-kristen tid blev han ogs\xc3\xa5 dyrket i det \xc3\xb8vrige germanske omr\xc3\xa5de; han var fx kendt som Woden i det angelsaksiske England og Wodan p\xc3\xa5 oldh\xc3\xb8jtysk; det blev til Wotan, det navn han optr\xc3\xa6der under i Richard Wagners operav\xc3\xa6rk Nibelungens Ring. Navnet stammer sandsynligvis fra det protogermanske ord *W\xc5\x8d\xc4\x91inaz eller *W\xc5\x8d\xc4\x91anaz (intet af det sprog er bevaret, ordet er derfor rekonstrueret ud fra kendte sprog). Det er foresl\xc3\xa5et, at dyrkelsen af Odin kan have spredt sig nordp\xc3\xa5 fra Rhinegnene i 1. \xc3\xa5rhundrede e.Kr. og have n\xc3\xa5et Skandinavien sammen med kendskabet i 5. \xc3\xa5rhundrede e.Kr. Her har asekulten erstattet en oprindelig frugtbarhedskult. Odin optr\xc3\xa6der som krigsgud i sydgermanske kilder fra 5. til 8. \xc3\xa5rhundrede,_NEWLINE__NEWLINE_Det skandinaviske navn \xc3\x93\xc3\xb0inn udviklede sig fra det urnordiske navn *W\xc5\x8ddin i l\xc3\xb8bet af germansk jernalder. Kunsth\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rk af vendeltypen, brakteater og billedsten fra germansk jernalder h\xc3\xb8rer til blandt de \xc3\xa6ldste fremstillinger af scener, der med sikkerhed kan forbindes med de myter, vi kender fra den nordiske middelalder. Mange af figurerne p\xc3\xa5 disse genstande ganske sikkert forestiller Odin. Overv\xc3\xa6gten af odinportr\xc3\xa6tter h\xc3\xa6nger sandsynligvis sammen med, at genstande af guld som fx brakteater var s\xc3\xa5 kostbare, at kun overklassen havde r\xc3\xa5d til at erhverve dem; det tyder p\xc3\xa5 at Odin allerede p\xc3\xa5 dette tidspunkt var aristokratiets gud. Det er derfor blevet foresl\xc3\xa5et, at dyrkelsen af aseguderne med Odin i spidsen p\xc3\xa5 det tidspunkt erstattede en oprindelig vanekult, da en ny samfundselite opstod som f\xc3\xb8lge af de begivenheder, der i dag er kendt som folkevandringstiden._NEWLINE_Andre kilder tyder p\xc3\xa5 at dyrkelsen af Odin begyndte l\xc3\xa6nge f\xc3\xb8r. Den romerske forfatter Tacitus, der skrev et etnografisk v\xc3\xa6rk om Germanien omkring 100 e.Kr., beskriver en germansk guddom, som han omtaler med det romerske navn Mercurius; normalt tolkes det som en romersk overs\xc3\xa6ttelse af Odin, da de begge blev opfattet som psykopompos, "leder af sj\xc3\xa6lene (til d\xc3\xb8dsriget)." Andre paralleller mellem dem var handel, visdom og l\xc3\xa6rdom, og at de begge rejste over himmelen vha. guddommelige hj\xc3\xa6lpemidler._NEWLINE_Den keltiske gud Lugus havde flere paralleller til Odin: de blev begge relateret til magi og poesi, de portr\xc3\xa6tteredes begge med ravne og spyd som attributter og var begge \xc3\xa9n\xc3\xb8jede. Et sandsynligt omr\xc3\xa5de, hvor de to kulturer kunne smelte sammen var hos de germanske chattere, som levede i gr\xc3\xa6nseomr\xc3\xa5det mellem de keltiske og germanske regioner i det nuv\xc3\xa6rende Hessen.\n_START_SECTION_\nGuddommelige funktioner\n_START_PARAGRAPH_\nOdin havde flere roller; hans oprindelige funktion kan meget vel have v\xc3\xa6ret rollen som ledsager for de d\xc3\xb8de og som d\xc3\xb8dsgud, men han var ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa6rt knyttet til heste, spyd og med hamskifte. Hans egen hest hed i de nordiske kilder Slejpner, og den brugte han til sine rejser mellem de forskellige verdner. Han kunne ogs\xc3\xa5 rejse i skikkelse af en \xc3\xb8rn over himmelen, men i mods\xc3\xa6tning til andre himmelguder og skaberguder i andre kulturer blev han i Norden aldrig opfattet som en alm\xc3\xa6gtig hersker over himmel og jord._NEWLINE_I de yngste kilder optr\xc3\xa6der han konsekvent som krigsgud, skabergud og gudernes konge. Denne udvikling til gudekonge h\xc3\xa6nger sandsynligvis sammen med etableringen af kongeriger i Norden. Han var en gammel guddom, men havde ogs\xc3\xa5 en s\xc3\xa6rligt sammensat karakt\xc3\xa9r, der afspejlede den nye institution \xe2\x80\x93 dvs. Odin var ganske sikkert ikke et sent indl\xc3\xa5n fra en anden kultur; en teori, der prim\xc3\xa6rt bygger p\xc3\xa5 Snorres fort\xc3\xa6lling om de indvandrende aser. Det er f\xc3\xb8rst i overgangstiden mellem hedenskab og kristendom at Odin bliver til den alm\xc3\xa6gtige \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99Alfader\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99, som kendes fra de islandske skrifter, og var da ved at glide sammen med den kristne gud. Selve navnet Alfader er dog et gammelt tilnavn. Odin ejede ogs\xc3\xa5 andre magiske genstande, en af dem var spyddet Gungnir, der ikke kunne bremses, n\xc3\xa5r det blev kastet mod fjenderne. En anden var guldringen Draupnir, hvorfra otte identiske ringe af guld dryppede hver niende nat._NEWLINE_Trods sin rolle som krigsgud beskrives Odin kun sj\xc3\xa6ldent som aktivt k\xc3\xa6mpende, ligesom krigeregenskaber, som styrke og mod aldrig blev tillagt ham; de evner han havde, var snarere den strategiske snilde og brugen af bedrag. Han tog ikke hensyn til moral og retf\xc3\xa6rdighed, og man bl\xc3\xb3tede til ham f\xc3\xb8r en kamp, for at k\xc3\xb8be sig til et fordelagtigt resultat, ikke for en glorv\xc3\xa6rdig sejr. M\xc3\xa5den man ofrede til Odin p\xc3\xa5 var h\xc3\xa6ngning og stik eller kast med spyd. Fra sagaerne kendes fx flere beskrivelser af en bestemt ritual en h\xc3\xa6rf\xc3\xb8rer udf\xc3\xb8rte f\xc3\xb8r et slag: F\xc3\xb8r kampen begyndte slyngedes et spyd mod fjenden, for at v\xc3\xad dem til Odin: Dette er en gentagelsen af indledningen til den f\xc3\xb8rste mytologiske krig, som begyndte da Odin kastede sit spyd. Det var m\xc3\xa5ske dette ritual, hvor fjenderne dedikeres til Odin, som smittede af p\xc3\xa5 d\xc3\xb8dsguden, og gjorde ham til krigsgud._NEWLINE_Selv da Odin var blevet krigsgud og konge, fungerede han stadig som d\xc3\xb8dsgud. P\xc3\xa5 sin borg Valhalla samlede han de bedste af menneskenes krigere, som faldt i kamp. De blev kaldt einherjerne. De skulle k\xc3\xa6mpe for ham og guderne mod j\xc3\xa6tterne og kaosmagterne i Ragnarok. Einherjernes lod var ligesom Odins ikke evigt liv, men at falde i det yderste slag ved dommens dag, de befandt sig indtil da i en liminalfase mellem livet og deres endelige d\xc3\xb8d. Valhalla var Odins m\xc3\xa5de at fors\xc3\xb8ge at omg\xc3\xa5 udfaldet af Ragnarok, og hans prim\xc3\xa6re opgave i de mytologiske fort\xc3\xa6llinger, var s\xc3\xa5ledes at uds\xc3\xa6tte hans egen uafvendelige d\xc3\xb8d og destruktionen af den den verden, som han selv havde skabt. Dem som blev udvalgt Odin til at bo i Valhalla, var dog kun heltene, de store ledere, fyrsterne og kongerne._NEWLINE_Den eneste reference til Valhalla i \xc3\x86ldre Edda stammer fra Gr\xc3\xadmnism\xc3\xa1l, hvilket tyder p\xc3\xa5 at denne forestilling om et overjordisk krigerparadis opstod p\xc3\xa5 et sent tidspunkt under kristen p\xc3\xa5virkning. Valhalla var sandsynligvis en videreudvikling af \xc3\xa6ldre forestillinger om, at de faldne krigere fortsatte deres sidste kamp i gravh\xc3\xb8jen, og at den udgjorde det oprindelige d\xc3\xb8dsrige. Oprindeligt havde hans rige v\xc3\xa6ret graven, men da Odin gradvist overtog rollen som krigsgud og Alfader, blev Valhalla til et lyst og venligt sted  Spor af paradisiske d\xc3\xb8dsriger hos andre indoeurop\xc3\xa6iske kulturer taler dog imod, at id\xc3\xa9en om et venligt d\xc3\xb8dsrige ikke fandtes i Norden tidligere._NEWLINE_Odin var ogs\xc3\xa5 gud for inspiration, magi og poesi. Han opn\xc3\xa5ede stor visdom og kendskab til runernes hemmeligheder, da han h\xc3\xa6ngte sig selv i verdenstr\xc3\xa6et Yggdrasil. Dette var imidlertid kun en \xc3\xa5ndelig d\xc3\xb8d, hvor han ofrede sig selv til sig selv. I en anden fort\xc3\xa6lling ofrede han sit ene \xc3\xb8je for at kunne drikke af Mimers br\xc3\xb8nd, for det opn\xc3\xa5ede han ogs\xc3\xa5 um\xc3\xa5delig visdom. Hans navn bliver gerne oversat med raseri, men betyder sikkert snarere ekstase; b\xc3\xa5de krigerens og digterens inspiration og genialitet. Valkn\xc3\xbat er et symbol for Odins evne til at l\xc3\xb8se og binde m\xc3\xa6nd; p\xc3\xa5 slagmarken kunne det give sig udslag i enten paralysering (lagt b\xc3\xa5nd p\xc3\xa5 sindet) eller rus (l\xc3\xb8st for al frygt og selvkontrol). _NEWLINE_Flere forskere har fremf\xc3\xb8rt teorier om at Odin-forestillingerne i virkeligheden er sent indl\xc3\xa5n i nordisk sammenh\xc3\xa6ng, det drejer sig om bl.a. E. A. Ebbinghaus, Jan de Vries og Thor Templin. Denne teori st\xc3\xb8ttes til dels af nogle passager i de islandske sagaer, fx den, hvor det fort\xc3\xa6lles at Odin engang blev smidt ud af Asg\xc3\xa5rd af de andre guder, hvilket virker usandsynligt for en alfader-figur.  B\xc3\xa5de de Vries og Templin mener desuden, at Loke og Odin oprindeligt har v\xc3\xa6ret \xc3\xa9n og samme figur, der blev splittet i to i den tidlige vikingetid.\n_START_SECTION_\nRolle i myterne\n_START_PARAGRAPH_\nI myterne blev der lagt stor v\xc3\xa6gt p\xc3\xa5 hvordan Odin opn\xc3\xa5ede sine magiske evner, og hvordan han videregav dem. Han var derfor gerne p\xc3\xa5 farten, og rejste langt mellem de forskellige verdner p\xc3\xa5 jagt efter mere viden, nye magiske f\xc3\xa6rdigheder eller genstande. Han optr\xc3\xa5dte lig en jordisk konge, n\xc3\xa5r han sad i sit h\xc3\xb8js\xc3\xa6de Lidskjald, men han var samtidig uberegnelig, fulgte udelukkende sine egne m\xc3\xa5l og kunne fremprovokere krige som det passede ham. I b\xc3\xa5de myter, digte og sagaer findes der mange hentydninger til hans svigefulde karakt\xc3\xa9r. I mods\xc3\xa6tning til Thor brugte Odin derfor ogs\xc3\xa5 gerne list og magi for at overvinde sine fjender, og gik ikke af vejen for bedrag, for at skaffe sig selv en fordel. Odins store visdom gav ham indsigt i verdens sk\xc3\xa6bne og magisk magt, og som konge var det hans ansvar at forberede guderne p\xc3\xa5 fremtiden og ruste sig til fjendernes angreb._NEWLINE_Ligesom de andre nordiske guder var Odin ikke ud\xc3\xb8delig; han vil falde og d\xc3\xb8 en fysisk d\xc3\xb8d i det sidste slag under Ragnarok, hvor kun gudernes b\xc3\xb8rn ville overleve. Han var dog skabergud, da han sammen med sine to br\xc3\xb8dre Vile og Ve skabte Jorden ud fra urj\xc3\xa6tten Ymirs d\xc3\xb8de krop, efter at de havde dr\xc3\xa6bt ham. I rollen som skaber, omskabte Odin en allerede eksisterende, men fjendtlig verden til en brugbar jord. Han omformede derved naturressourcerne til noget brugbart. Odins skaberkraft skal sammenlignes med en dygtig h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rkers evner, og med den omformede han naturen og gjorde den til kultur. I den nordiske kosmologi var naturen ultimativt associeret med d\xc3\xb8den, og derfor meget u\xc3\xb8nskv\xc3\xa6rdig \xe2\x80\x93 gennem omskabelse kan den i realiteten uundg\xc3\xa5elige d\xc3\xb8d udskydes. \xc3\x98nsket om at snyde d\xc3\xb8den og uds\xc3\xa6tte ragnarok st\xc3\xa5r st\xc3\xa6rkt i myterne._NEWLINE_I flere fort\xc3\xa6llinger er Odin beskrevet som en gammel gr\xc3\xa5sk\xc3\xa6gget vis mand og vandringsmand, ikl\xc3\xa6dt bredskygget hat, kappe og med en lang stav i h\xc3\xa5nden. Ofte er han ogs\xc3\xa5 til hest, og hans ottebenede hest, Slejpner, kan l\xc3\xb8be over b\xc3\xa5de land, himmel og hav og kan bringe sin rytter helt ned til d\xc3\xb8dsriget. Af nogle kilder fremg\xc3\xa5r det, at Slejpner bringer de d\xc3\xb8de helte fra valpladsen til Valhalla. N\xc3\xa5r han sidder p\xc3\xa5 sit h\xc3\xb8js\xc3\xa6de i Lidskjalv har han to ravne siddende p\xc3\xa5 sine skuldre, deres navne er Hugin og Munin (Tanken og Mindet). De kan se hver en bev\xc3\xa6gelse i hele verden og h\xc3\xb8re hver en lyd; intet kan derfor holdes skjult for dem. Ved hans f\xc3\xb8dder ligger de to ulve, Gere og Freke (begge navne betyder grisk/gr\xc3\xa5dig). Ravnene fremst\xc3\xa5r i de yngre kilder som personifikationer af hans tanke og sind, men oprindeligt knyttede de sig til Odin i deres egenskab af \xc3\xa5dsel\xc3\xa6dere._NEWLINE_Odins mytologiske oprindelse og sl\xc3\xa6gtskabsforbindelser er mest fyldigt beskrevet af isl\xc3\xa6ndingen Snorre Sturlason, som i fort\xc3\xa6llingen Gylfaginning oplyser, at han er s\xc3\xb8n af j\xc3\xa6ttekvinden Bestla og Borr, og at han havde de to br\xc3\xb8dre Vile og Ve. Ud fra sl\xc3\xa6gstermerne i det patriarkalske nordiske samfund var Odins \xc3\xa6t s\xc3\xa5ledes noget andet end j\xc3\xa6tternes, selv om hans mor var j\xc3\xa6tte. Sammen med sine to br\xc3\xb8dre dr\xc3\xa6bte han urj\xc3\xa6tten Ymer og dannede verden af hans krop. Drabet blev et v\xc3\xa6sentligt konfliktpunkt i mytologien, og det var bestemmende for forholdet mellem Odins og Ymers sl\xc3\xa6gt. Selvom de to \xc3\xa6tter i realiteten var meget n\xc3\xa6rt besl\xc3\xa6gtede, blev de d\xc3\xb8delige fjender pga. Odins mord p\xc3\xa5 j\xc3\xa6tternes stamfar._NEWLINE_Med Fj\xc3\xb8rgyn/Jord har Odin s\xc3\xb8nnen Thor, men hans retm\xc3\xa6ssige hustru er dog Frigg, sammen med hende har han s\xc3\xb8nnerne Balder, H\xc3\xb8der og Hermod. Med j\xc3\xa6ttekvinden Rind har han tillige s\xc3\xb8nnerne Skjold og Vale. Med j\xc3\xa6ttekvinden Grid har han s\xc3\xb8nnen Vidar. Hans forbindelse til Freja er dog uklar; hendes \xc3\xa6gteskabelige status var usikker, og if\xc3\xb8lge myterne var hun gift med Od; han kan v\xc3\xa6re identisk med Odin. M\xc3\xa5ske var Freja hans frille, eller ogs\xc3\xa5 var hun og Frigg oprindeligt \xc3\xa9n og samme person, der siden blev splittet i to.\n_START_SECTION_\nDyrkelse af Odin\n_START_PARAGRAPH_\nSelv om Odin if\xc3\xb8lge de islandske kilder er den fremmeste guddom, er der dog grund til at antage, at Odin ikke har samme grad af popularitet som andre guder; fx er relativt f\xc3\xa5 byer opkaldt efter ham. En af dem er formentlig Odense. Andre guder som Frej og Thor er langt st\xc3\xa6rkere repr\xc3\xa6senteret i det onomastiske materiale med adskillige forekomster af bynavne som Fr\xc3\xb8strup og Torsted. At han l\xc3\xa6nge har haft en fremtr\xc3\xa6dende plads i de religi\xc3\xb8se forestillinger, kan dog ses af at ugedagen onsdag er opkaldt efter ham. Traditionelt har man ment, at Odin overhovedet ikke blev dyrket i Island, fordi frav\xc3\xa6ret af et aristokrati bet\xc3\xb8d, at det befolkningssegment, som normalt dyrkede Odin ikke fandtes i mods\xc3\xa6tning til fx Thorsdyrkerne. Eneste grund til at han overhovedet optr\xc3\xa5dte i den islandske litteratur, var udenlandsk p\xc3\xa5virkning is\xc3\xa6r fra skjaldetraditionen. Id\xc3\xa9en bygger p\xc3\xa5 Georges Dum\xc3\xa9zils tredelingsteori, men tager ikke h\xc3\xb8jde for de \xc3\xb8vrige aspekter af Odinfiguren: at han var en omskiftelig karakt\xc3\xa9r, og derfor beroede identifikationen af ham og hans rolle p\xc3\xa5 fortolkning. Gudrun Nordal mener imidlertid p\xc3\xa5 baggrund af is\xc3\xa6r gravmateriale, at kunne se tegn p\xc3\xa5, at Odin ogs\xc3\xa5 blev dyrket i Island i forbindelse med begravelser. Digtning fungerede m\xc3\xa5ske som en form for offer til Odin. Poesien var Odins sprog, og digterne udf\xc3\xb8rte et ritual til ham (tolket p\xc3\xa5 grundlag af Snorres forklaring). Fremsigelse af digte kunne ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re en m\xc3\xa5de at tilegne ofringer til Odin.\n_START_SECTION_\nBl\xc3\xb3t\n_START_PARAGRAPH_\nDet fremg\xc3\xa5r af flere prim\xc3\xa6rkilder, at man i Norden bl.a. ofrede til Odin som led i de ceremonier, der blev kaldt bl\xc3\xb3t. Adam af Bremen beretter fx om en stor offerfest ved templet i Uppsala, som hvert niende \xc3\xa5r samlede tilbedere fra hele Sverige. Her blev b\xc3\xa5de tr\xc3\xa6lle og, som han skriver, hanlige eksemplarer af hver dyreart h\xc3\xa6ngt fra tr\xc3\xa6ernes grene. Thietmar af Merseburg beretter om lignende kultfester i Lejre p\xc3\xa5 Sj\xc3\xa6lland. Beretningen i H\xc3\xa1vam\xc3\xa1l om Odins egen h\xc3\xa6ngning og hans tilnavn, H\xc3\xa1ngat\xc3\xbdr (De h\xc3\xa6ngtes gud), m\xc3\xa5 det formodes, at menneskeofringer af denne type i vikingetiden og m\xc3\xa5ske f\xc3\xb8r, var knyttet til Odin. I Ynglingesaga er der en beretning, som ogs\xc3\xa5 kan bekr\xc3\xa6fte denne teori. Den fort\xc3\xa6ller om den svenske sagnkonge Aun, som det var blevet \xc3\xa5benbaret, at Odin ville forl\xc3\xa6nge hans liv, hvis han ofrede en af sine s\xc3\xb8nner hvert tiende \xc3\xa5r. Ni s\xc3\xb8nner mistede if\xc3\xb8lge sagaen s\xc3\xa5ledes livet, indtil svenskerne stoppede ham, idet han skulle til at ofre den tiende og sidste._NEWLINE_I andre sammenh\xc3\xa6nge ofrede man til Odin i krisesituationer; i visse situationer ogs\xc3\xa5 mennesker. I et ber\xc3\xb8mt eksempel, der findes i b\xc3\xa5de Gautreks Saga og Gesta danorum var det endda en konge, som m\xc3\xa5tte lide d\xc3\xb8den. Kong Vikar var p\xc3\xa5 rejse med sine m\xc3\xa6nd, da de blev ud af kurs, de trak derp\xc3\xa5 lod om hvem der skulle ofres til Odin for bedre b\xc3\xb8r. Loddet faldt p\xc3\xa5 kongen, og han blev derfor h\xc3\xa6ngt. I sagaerne fort\xc3\xa6lles det ogs\xc3\xa5 at svenskerne havde ofret to sagnkonger, Domalde og Olof Tr\xc3\xa4t\xc3\xa4lja, til Odin efter flere \xc3\xa5rs hungersn\xc3\xb8d. Beretninger om krige tyder ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5, at drab p\xc3\xa5 fjender i et slag blev opfattet som en ofring til Odin; flere steder beskrives et ritual, som en h\xc3\xa6rf\xc3\xb8rer udf\xc3\xb8rte forud for kampen, hvor han viede sine fjender til Odin. Hans uberegnelighed i krig var dog kendt af enhver; nogle gange forr\xc3\xa5dte han sine favoritter, og lod dem tabe et slag og lide d\xc3\xb8den, hvilket Loke h\xc3\xa5ner Odin for i Lokasenna._NEWLINE_I mange kilder fremg\xc3\xa5r det at ofre blev viet til Odin ved et spyd; det kunne fx ske ved at den h\xc3\xa6ngte blev ramt med et spyd, lige som n\xc3\xa5r en h\xc3\xa6rf\xc3\xb8rer r\xc3\xa5bte "Odin eje jer alle!" mod fjendeh\xc3\xa6ren f\xc3\xb8r et slag efterfulgt af et spydkast. Ofring til Odin gav adgang til Valhalla p\xc3\xa5 linje med d\xc3\xb8den p\xc3\xa5 slagmarken; i realiteten var et ligb\xc3\xa5l og/eller et spydstik i liget ganske sikkert tilstr\xc3\xa6kkeligt til at den afd\xc3\xb8de kom til Odin. Dette gjaldt ogs\xc3\xa5 for kvinder, og i flere kilder refereres der til egentlige enkebr\xc3\xa6ndinger, s\xc3\xa5 hustruen tilsyneladende kunne f\xc3\xb8lge sin \xc3\xa6gtemand til Odins hal._NEWLINE_For\xc3\xa5ret og begyndelsen af sommeren, dvs. midten af april, var sandsynligvis det tidspunkt, hvor de \xc3\xa5rlige ofringer til Odin normalt fandt sted. I Ynglingesaga bliver en af de store \xc3\xa5rlige h\xc3\xb8jtider beskrevet som at sumri, \xc3\xbeat var sigrbl\xc3\xb3t ("om sommeren, for sejr"); og Odin blev i alle nordiske kilder konsekvent forbundet med sejr.\n_START_SECTION_\nSejd\n_START_PARAGRAPH_\nOdin omtales som en stor sejdmager. Sejd var en shamanistisk teknik, og shamanisme har v\xc3\xa6ret udbredt i hele Nord\xc3\xb8steuropa, Asien og Nordamerika op til moderne tid. Forestillinger om et centralt verdenstr\xc3\xa6 parallelt med det nordiske Yggdrasil genfindes i flere nord\xc3\xb8steurop\xc3\xa6iske og nordasiatiske kosmologier, hvor det fungerede som bindeled mellem forskellige verdner. Mange af Odins egenskaber kan ogs\xc3\xa5 genfindes i andre shamanistiske kulturer; fx er shamanens vigtigste rolle at fungere som bindeled mellem menneskenes og gudernes verden. Rejserne mellem verdenerne g\xc3\xb8r ham i stand til at opn\xc3\xa5r viden, der ellers var hemmelig, eller m\xc3\xb8de personer, som ellers er d\xc3\xb8de. Dyr bliver ofte benyttet som transportmiddel p\xc3\xa5 s\xc3\xa5danne transcendente rejser._NEWLINE_Odins h\xc3\xa6ngning og selvofring i tr\xc3\xa6et, hvor han opdagede runerne, fungerede som en initiation, der bragte ham fra en tilstand af uvidenhed til visdom. Smertefulde teknikker er udbredte i mange kulturer, n\xc3\xa5r unge shamaner skal opl\xc3\xa6res, ligesom forestillingerne om f\xc3\xb8dsel og genf\xc3\xb8dsel af shamanen. Det fremg\xc3\xa5r af digtet, at flere personer er til stede under Odins initiation, de gav ham hverken mad eller drikke i de ni dage og n\xc3\xa6tter han hang gennemboret af et spyd. Dette kunne v\xc3\xa6re Odins adoption ind i sin mors egen sl\xc3\xa6gt, da en t\xc3\xa5get passage refererer til j\xc3\xa6tten B\xc3\xb8ltorns s\xc3\xb8n, dvs. hans egen morbror. Denne j\xc3\xa6tte kunne v\xc3\xa6re Mimer, men det fremg\xc3\xa5r ingen steder. H\xc3\xa6ngningen indviede ham i j\xc3\xa6tternes sl\xc3\xa6gt og gav ham adgang verdens hemmelige viden; han samlede runerne op fra jorden, dvs. underverdenen. Selv om han nu var blevet en del af sin m\xc3\xb8drene sl\xc3\xa6gt og havde f\xc3\xa5et del i dens viden, geng\xc3\xa6ldte Odin aldrig denne gave, i stedet dr\xc3\xa6bte han stamfaren Ymer og fralagde dermed sit sl\xc3\xa6gtskab._NEWLINE_I Norden blev sejd beskrevet som en af mest kraftfulde kunster, men normalt ogs\xc3\xa5 opfattet som noget feminint. Det var derfor en s\xc3\xa6rlig ritualteknik knyttet til kvindelige pr\xc3\xa6stinder og guder, is\xc3\xa6r blev Freja tillagt st\xc3\xa6rke kr\xc3\xa6fter. Det bet\xc3\xb8d at mandlige ud\xc3\xb8vere kvindagtiggjorde sig selv, hvilket blev anset som st\xc3\xa6rkt nedv\xc3\xa6rdigende i det f\xc3\xb8r-kristne nordiske samfund. En mand, der blev grebet i at ud\xc3\xb8ve sejd, blev derfor opfattet som ergi dvs. umandig. I myterne fort\xc3\xa6lles det, at det var Freja, som f\xc3\xb8rste gang l\xc3\xa6rte aserne sejdkunsten. Den var derfor i s\xc3\xa6rlig grad forbundet med vanerne. Odin var ogs\xc3\xa5 forbundet med denne gude\xc3\xa6t i andre forhold, fx havde b\xc3\xa5de han og vanerne magt over d\xc3\xb8den, og Frejas ellers forsvundne \xc3\xa6gtemand Od kan oprindeligt have v\xc3\xa6ret Odin._NEWLINE_En vigtig del af fort\xc3\xa6llingerne om Odin er hans fugle, de to ravne Hugin og Munin. Odins dyr fungerede i tekster og p\xc3\xa5 billeder som hentydninger til ham selv. De er en del af \xc3\xa6ldre forestillinger, og optr\xc3\xa6der p\xc3\xa5 billeder fra jernalderen. I shamanistisk tradition repr\xc3\xa6senterer fugle seerens eller shamanens sind, der kan flyve frit over lange afstande og se vidt omkring, helt uafh\xc3\xa6ngigt af kroppen.\n_START_SECTION_\nNavne\n_START_PARAGRAPH_\nI de nordiske kilder optr\xc3\xa5dte Odin under mange forskellige navne. Lotte Hedeager mener. at de mange er en indikation af, at han blev opfattet som herre over al ting. I skjaldetraditionen benyttede man kenninger som indirekte referencer til steder og figurer, en metode, der i mindre omfang, ogs\xc3\xa5 kendes fra eddadigtiningen. I andre myter, som dem der kendes fra b\xc3\xa5de \xc3\x86ldre og Yngre Edda bruges d\xc3\xa6knavne som et element i fort\xc3\xa6llingen; fx optr\xc3\xa5dte han under navnet B\xc3\xb8lv\xc3\xa6rk p\xc3\xa5 sin f\xc3\xa6rd til Gunl\xc3\xb8d, hvor han stjal Skjaldemj\xc3\xb8den. I anden myte kaldte han sig Gangr\xc3\xa5d under sit bes\xc3\xb8g hos Vaftrudner og Vegtramer foran indgangen til Hel, da han manede V\xc3\xb8lven op af hendes grav og udspurgte hende. Navnene var s\xc3\xa5ledes ofte en afspejling af hans prim\xc3\xa6re rolle i de enkelte myter eller historier; i myterne blev tilnavne brugt til at karakterisere figurerne i stedet for psykologiske beskrivelser. Et udbredt tilnavn var fx Valfader, det fik han, fordi han blev fosterfader for de helte, der d\xc3\xb8de p\xc3\xa5 slagmarken (valen), og fik bolig i hans borg, Valhalla. Derfor var Odin knyttet til b\xc3\xa5de krigen og d\xc3\xb8den. Et andet tilnavn var Himmelfader, det var knyttet til hans evne til at omskabe sig til en \xc3\xb8rn. En fugl, der i indoeurop\xc3\xa6iske kulturer i s\xc3\xa6rlig grad ofte er forbundet med himlen. Odins navne kommer prim\xc3\xa6rt fra begivenheder p\xc3\xa5 hans mange rejser og de handlinger, han har foretaget p\xc3\xa5 dem._NEWLINE_Fra forskellige kilder kendes der mere end 200 tilnavne eller d\xc3\xa6knavne for Odin. Nogle tilnavnene understreger Odins position som fadergud og konge:: Alf\xc3\xb6\xc3\xb0r ("Alfader")\xc2\xa0; Aldaf\xc3\xb6\xc3\xb0r "M\xc3\xa6nds fader"; Herjaf\xc3\xb6\xc3\xb0r ("H\xc3\xa6rfader"); Sigf\xc3\xb6\xc3\xb0r ("Sejrsfader"); Valf\xc3\xb6\xc3\xb0r ("De faldnes fader"). Andre kendte navne er bl.a.: Arnhovde, Atrid, Audun, Bileyg (Bil\xc3\xb8jd), Bivlinde, B\xc3\xa5leyg (B\xc3\xa5l\xc3\xb8jd), Bolv\xc3\xa6rk, Brun/Brune, Dresvarp, Farmatyr (/Roptaty, Herjan, Hrossh\xc3\xa5rsgr\xc3\xa5ne, Hvatmod, Hvedrung, H\xc3\xa6rglad, H\xc3\xa6rblinde, H\xc3\xa5/H\xc3\xb8j, Ialk, Jevnh\xc3\xa5 (Den J\xc3\xa6vnh\xc3\xb8je), Jolner, Kjalar, Langsk\xc3\xa6g, Launding, M\xc3\xb8ttul, Njot, Olg, \xc3\x96lur, Ome, Oske, Ovner, Rane, Ravneguden, Rosterus, Sand/Sandtale, Sejrfar, Sidhat, Sidsk\xc3\xa6g, Sige, Sigder, Siggaut, Sigmund, Sigtryg, Skilfing, Skjoldval, Svalner, Svavner, Svidrer, Svidur, Svipal, Tud, Tund/Tunn, Tekk, Tror, Trasar, Tveblinde, Tvegge, Ud, Vak/Vakr, Valdr Galga, Vegtam, Vidrimmer, Vidur, Vodin, V\xc3\xa5vud, Ygg/Yggr, Yggjung, Yjung.\n_START_SECTION_\nGermansk neopaganisme\n_START_PARAGRAPH_\nOdin, er sammen med de \xc3\xb8vrige nordiske guder, blevet genstand for fornyet dyrkelse. I Norden er denne genskabte religion organiseret i forskellige Asetrosforeninger, som er anerkendte trossamfund i b\xc3\xa5de Island, Norge, Sverige og Danmark.\n_START_SECTION_\nModerne popul\xc3\xa6rkultur\n_START_PARAGRAPH_\nOdin optr\xc3\xa6der som prominent figur i Richard Wagners operatrilogi, Der Ring des Nibelungen. Dette v\xc3\xa6rk f\xc3\xb8rte i \xc3\xa5rerne efter til en fornyet interesse for de nordiske guder og Odin; i begyndelsen var portr\xc3\xa6tterne af ham, mere baseret p\xc3\xa5 Wagners fortolkning end p\xc3\xa5 de \xc3\xa6ldre kilder. Odin har siden da optr\xc3\xa5dt i et v\xc3\xa6ld af forskllige v\xc3\xa6rker, fx tegneserier, TV-film, litteratur og musik.\n_START_SECTION_\nPseudovidenskab\n_START_PARAGRAPH_\nSiden 17. \xc3\xa5rhundrede, hvor det euhemistiske historiesyn var meget udbredt, har der fremf\xc3\xb8rt adskillige pseudovidenskabelige teorier om Odins mulige reelle historiske ophav. Et af de f\xc3\xb8rste eksempler var de svenske historikere Olof Verelius og Johan Peringski\xc3\xb6ld, der mente Odinsfiguren byggede p\xc3\xa5 et historiske forbillede, som de gav navnet Sigge Fridulfsson.\n_START_SECTION_\nOdense Boldklub\n_START_PARAGRAPH_\nBlandt fansene i fodboldklubben Odense Boldklub er der opst\xc3\xa5et en dyrkelse af Odin, da man anser Odin for at v\xc3\xa6re knyttet sammen med byen Odense. Der er s\xc3\xa5ledes blevet produceret merchandise, tifoer og sange, som omhandler Odin. Odense havde desuden tidligere et t\xc3\xa5rn, som hed Odinst\xc3\xa5rnet.'