b'\n_START_ARTICLE_\nGerhard Peter Brammer\n_START_SECTION_\nVirke\n_START_PARAGRAPH_\nDet er i dag sv\xc3\xa6rt at forst\xc3\xa5, hvordan spidsfindige teologiske stridigheder kunne optage den borgerlige og specielt den akademiske verden gennem mange \xc3\xa5r med udsendelsen af adskillige polemiske skrifter for eller imod en bestemt holdning eller gruppering. Men kirken eller pr\xc3\xa6sterne havde i 1800-tallet meget st\xc3\xb8rre indflydelse i samfundet. En stor del af den akademiske verden m\xc3\xa6nd var teologisk uddannet, selv om de tit besk\xc3\xa6ftigede sig med ganske andre ting i deres arbejdsliv._NEWLINE_Brammer var i sin ungdom en st\xc3\xa6rk tilh\xc3\xa6nger af Grundtvig, men i l\xc3\xb8bet af f\xc3\xa5 \xc3\xa5r skiftede han standpunkt og t\xc3\xa6ttere forbundet med Grundtvigs modstander, Jacob Peter Mynster. Man kan ikke bruge vore dages parametre til at m\xc3\xa5le forskellene p\xc3\xa5 de forskellige fraktioner, men Brammer viste sig efterh\xc3\xa5nden at v\xc3\xa6re en traditionens mand, en konservativ natur, der f.eks. k\xc3\xa6mpede imod valgmenigheder og for pr\xc3\xa6stens fortrinsret til at fortolke den kristne l\xc3\xa6re. Men omvendt talte han p\xc3\xa5 baggrund af sine erfaringer som seminarieforstander og tilsynsf\xc3\xb8rende for skolerne i sit stift for at man burde uddanne kvinder som undervisere for de mindste b\xc3\xb8rn._NEWLINE_I en pr\xc3\xa6diken fra tiden som sognepr\xc3\xa6st i Snedsted-N\xc3\xb8r\xc3\xa5, trykt 1841, udtalte han til geng\xc3\xa6ld, at selv om man opdagede at \xc3\xb8vrigheden udstedte ukloge og ukristelige befalinger, m\xc3\xa5tte man rette sig efter dem. Modsat gjorde han sig i sit skrift, \xe2\x80\x9dIndl\xc3\xa6g i Kirkeforfatningssagen\xc2\xbb, til talsmand for oprettelsen af menighedsr\xc3\xa5d i stedet for at bygge styringen af kirken ovenfra gennem et kirker\xc3\xa5d.'