b'\n_START_ARTICLE_\nFrigg\n_START_SECTION_\nEtymologi\n_START_PARAGRAPH_\nDen nordiske variant Frigg genfindes i sydgermansk mytologi som Frija eller Frea, samt oldsaksisk Fri og angelsaksisk Frig. Disse navne er alle afledte af det protogermanske Frijj\xc5\x8d, der er besl\xc3\xa6gtet med pr\xc4\xaby\xc4\x81\xcc\x81 fra Sanskrit, der betyder "hustru." Navnet er ogs\xc3\xa5 besl\xc3\xa6gtet med ordet fri ("at foresl\xc3\xa5 \xc3\xa6gteskab") fra moderne dansk og med islandsk frj\xc3\xa1, der betyder "at elske." Friggs navn betyder s\xc3\xa5ledes "den k\xc3\xa6rlig/elskede (hustru)". Det at hendes navn etymologisk stammer fra et ord med betydningen at elske, kan betyde, at hun oprindeligt har v\xc3\xa6ret en k\xc3\xa6rlighedsgudinde.\n_START_SECTION_\nForbindelser mellem Frigg og Freja\n_START_PARAGRAPH_\nFrigg er den mest prominente af asynjerne, mens Freja er det blandt vanerne. De tilh\xc3\xb8rer s\xc3\xa5ledes to forskellige gudesl\xc3\xa6gter. Alligevel er der mange paralleller mellem dem, hvilket af flere er blevet tolket som en indikation p\xc3\xa5, at de tidligere har v\xc3\xa6ret den samme guddom. Nogle af parallellerne er; at de begge ejer en falkeham; at mens Frigg er gift med Odin, s\xc3\xa5 er Freja gift med \xc3\x93\xc3\xb0r, der kan v\xc3\xa6re et aspekt af Odin; at de begge ejer en s\xc3\xa6rlig halsk\xc3\xa6de; at Frigg er barn af en personikation af jorden, mens Freja som frugtbarhedsgudinde er s\xc3\xa6rligt knyttet til jorden; at de begge blev p\xc3\xa5kaldt i forbindelse med f\xc3\xb8dsler. Det at Friggs identitet i det bevarede kildemateriale forbliver dunkel ved siden af Frejas langt st\xc3\xb8rre rolle har for nogle forst\xc3\xa6rket mistankerne om deres f\xc3\xa6lles ophav. Det samme har det forhold, at selv om Frigg blev opfattet som \xc3\xa6gteskabets beskytter, er hendes rolle ikke ukompliceret, fx lever hun ikke sammen med sin \xc3\xa6gtemand, men har sin egen bolig, ligesom hun till\xc3\xa6gges flere udenoms\xc3\xa6gteskabelige forhold._NEWLINE_Indenfor religionsvidenskaben har der l\xc3\xa6nge v\xc3\xa6ret en debat om det, hvor der b\xc3\xa5de har v\xc3\xa6ret fremf\xc3\xb8rt argumenter for og imod id\xc3\xa9en, uden at man har kunnet opn\xc3\xa5 en generel enighed. Nogle af argumenterne bygger p\xc3\xa5 sproghistoriske forhold, andre p\xc3\xa5 den kendsgerning, at Freja udelukkende kendes fra det det nordgermanske og ikke fra det sydgermanske omr\xc3\xa5de; det kunne tyde p\xc3\xa5, at frugtbarhedsgudinden i nogle omr\xc3\xa5der var blevet splittet ud p\xc3\xa5 to figurer. Andre har fremf\xc3\xb8rt det argument, at Frigg og Freja sammen med en tredje gudinde engang har udgjort en Gudetriade, hvor de enkelte gudinder hver is\xc3\xa6r er blevet indentificeret med tre forskellige livsaldre i en kvindes liv (den tredje kan fx have v\xc3\xa6ret Hnoss eller Idun). Dette synspunkt er dog ikke alment accepteret, da hverken Friggs eller Frejas funktionsomr\xc3\xa5der passer med det, der kendes fra andre indoeurop\xc3\xa6iske triader af gudinder; fx romerske og keltiske._NEWLINE_Et andet argument imod teorien om f\xc3\xa6lles ophav er, at de to oprindeligt har v\xc3\xa6ret lignende gudinder fra forskellige panteoner, der har l\xc3\xa5nt en r\xc3\xa6kke forskeliige attributter og funktioner fra hinanden. Det kendes fra flere gr\xc3\xa6ske, romerske og egyptiske guddomme i den hellenistiske periode. Denne hypotese foruds\xc3\xa6tter imidlertid, at opdelingen mellem asernes og vanernes sl\xc3\xa6gter i den nordiske mytologi er resultatet af en sammensmeltning mellem to forskellige mytologier i forhistorisk tid. Det er der dog langt fra enighed om indenfor forskningen.\n_START_SECTION_\nToponymer\n_START_PARAGRAPH_\nFlere steder i Norden findes der stednavne, der indeholder Friggs navn. Det bliver i reglen anset som en indikation p\xc3\xa5, at en gud blev dyrket p\xc3\xa5 stedet, n\xc3\xa5r dets navn indeholder gudens navn. I V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tland findes fx en sted, der kaldes Frigger\xc3\xa5ker. Et engelsk charter fra 936 e.v.t. omtaler navnet Frigedoone, hvilket betyder "Frigs dal". Det kan v\xc3\xa6re identisk med Friden i Derbyshire, England. Byerne Froyle ("Friggs h\xc3\xb8j") og Freefolk ("Friggs folk") i Hampshire, England, kan ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re opkaldt efter Frigg.\n_START_SECTION_\nFrigg i folkloren\n_START_PARAGRAPH_\nDyrkelsen af Frigg oph\xc3\xb8rte i forbindelse med religionsskiftet, men i lighed med de andre nordiske guder levede hun videre i folkloren mange steder i Norden. If\xc3\xb8lge folkloren i den sydlige Sm\xc3\xa5land var Frigg eller Frigge Thore-Guds hustru (Thor), og torsdag aften skulle man tage sig i agt for at r\xc3\xb8re ved spinderokken, da Thore-Gud og Frigge kunne komme p\xc3\xa5 bes\xc3\xb8g for at l\xc3\xa5ne den. Friggs spinderok har i nordisk kultur givet navn til tre stjerner der dannner Orions b\xc3\xa6lte, som indtil fornylig stadig blev kaldt Friggerocken eller Friggetenen i store dele af G\xc3\xb6taland.'