b'\n_START_ARTICLE_\nHenrik 1. af Guise\n_START_SECTION_\nLiv\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik efterfulgte i 1563 sin far som Hertug af Guise. Han k\xc3\xa6mpede mod tyrkerne i Ungarn i 1565, og ved sin hjemkomst blev han en af lederne for katolikkerne i i Den Franske Religionskrig. Han deltog i slaget ved Saint-Denis i 1567 og ved slaget i Jarnac og slaget ved Moncontour. Han faldt i un\xc3\xa5de og forn\xc3\xa6rmede kongen, Karl den 9. i 1570 ved at fri til dennes s\xc3\xb8ster, Marguerite af Valois. Det lykkedes ham dog at genoprette sin status ved hoffet, da han samme \xc3\xa5r giftede sig med grevinden af Eu, Catherine af Cl\xc3\xa8ves (1548-1633). Den 24. august 1572 myrdede han huguenotlederen, Admiral Coligny (1519-72), og indledte dermed massakren p\xc3\xa5 huguenotterne under Bartholom\xc3\xa6usnatten. Han ans\xc3\xa5 Coligny for at v\xc3\xa6re arkitekten bag mordet p\xc3\xa5 faderen, Frans af Guise, under indtagelsen af Orl\xc3\xa9ans i 1563._NEWLINE_Henrik blev s\xc3\xa5ret af skud i ansigtet under slaget ved Dormans den 10. oktober 1575. Han blev herefter kendt som "Le Balafr\xc3\xa9" (dansk: den arrede). _NEWLINE_I 1576 dannede han Den Katolske Liga (fransk: La Ligue catholique) for at holde det nye kongsemne, protestanten Henrik af Navarra, v\xc3\xa6k fra tronen. Formelt k\xc3\xa6mpede han stadig for kongen, nu Henrik den 3., men ligaen arbejdede p\xc3\xa5 at tage magten fra den svage konge. Det blev sagt, at Guise h\xc3\xa6vdede at nedstamme fra karolingerne og selv gik efter at blive konge. Dette f\xc3\xb8rte til den del af religionskrigen, der har f\xc3\xa5et navnet  de tre Henrik\'ers krig (1584\xe2\x80\x931588)._NEWLINE_Da kongens bror, Frans af Anjou, d\xc3\xb8de i 1584, var der ingen tronf\xc3\xb8lger til den franske trone. Den n\xc3\xa6rmeste mandlige arving var da protestanten Henrik af Navarra. Det fik Henrik af Guise til at indg\xc3\xa5 en traktat (Joinville-traktaten) med den spanske konge Filip den 2. Iflg. denne traktat skulle arvekravet p\xc3\xa5 kronen i stedet overf\xc3\xb8res til Henrik af Navarras farbror, Karl af Bourbon, der som kardinal var en solid katolik. Guise bek\xc3\xa6mpede fortsat protestanterne med stort held, og han var i mods\xc3\xa6tning til Henrik den 3. i besiddelse af et stort politisk talent, og han havde stor folkelig st\xc3\xb8tte i de katolske omr\xc3\xa5der. Kongen \xc3\xb8nskede ikke Guises tilstedev\xc3\xa6relse i Paris, men beordrede ham til at forblive i Champagne. Men Guise trodsede kongen og ankom til Paris den 9. maj 1588, hvor han blev tiljublet af folket. Det f\xc3\xb8rte til et \xc3\xa5bent opr\xc3\xb8r af hans st\xc3\xb8tter, hvor den kongelige autoritet blev udfordret ved den s\xc3\xa5kaldte Barrikadedag den 12. maj, og kongen blev tvunget til at flygte._NEWLINE_Den Katolske Liga kontrollerede nu Frankrig, og kongen var tvunget til at acceptere ligaens krav og udn\xc3\xa6vne Guise til h\xc3\xa6rf\xc3\xb8rer for Frankrig. Men Henrik den 3. n\xc3\xa6gtede at blive behandlet som et rent nul af ligaen, og han besluttede sig for et dristigt modtr\xc3\xa6k. Den 23. december 1588 blev Guise kaldt til slottet i Blois for at m\xc3\xb8de kongen, og han blev straks ved ankomsten myrdet af kongens livvagter. Dagen efter blev ogs\xc3\xa5 hans bror, Ludvig, kardinal af Guise, myrdet af kongens livvagter. Mordene vakte stor vrede hos Guisesl\xc3\xa6gten og dens allierede, og Henrik den 3. m\xc3\xa5tte flygte til Henrik af Navarra. Henrik den 3. blev selv myrdet \xc3\xa5ret efter af en agent for den katolske liga.'