b'\n_START_ARTICLE_\nKarl 5. (Tysk-romerske rige)\n_START_SECTION_\nUdenrigspolitik\n_START_PARAGRAPH_\nI 1519 blev Karl k\xc3\xa5ret til kejser af Det tysk-romerske Rige. Karl 5. arvede titlen, da hans farfar den habsburgske kejser Maximilian 1. d\xc3\xb8de. Samme \xc3\xa5r arvede han Spanien efter sin moder. I oktober 1520 blev Karl kronet i Aachen som tysk-romersk kejser. Han abdicerede i 1556._NEWLINE_Karl vandt opg\xc3\xb8ret i 1525 og holdt Frans i fangenskab. To \xc3\xa5r senere angreb han Norditalien og Rom, og Paven blev f\xc3\xa6ngslet og Rom plyndret.\n_START_SECTION_\nIndenrigspolitik\n_START_PARAGRAPH_\nMartin Luther var et problem. Han indledte omkring 1517 en reformatorisk bev\xc3\xa6gelse i Tyskland. P\xc3\xa5 rigsdagen i Worms i 1521 blev Martin Luther  d\xc3\xb8mt fredl\xc3\xb8s. _NEWLINE_Men b\xc3\xa5de fyrster og b\xc3\xb8nder blev grebet af de nye tanker. B\xc3\xb8nderne rejste sig i 1524 mod deres gejstlige og verdslige herrer i Bondekrigen, men opstanden blev sl\xc3\xa5et ned med h\xc3\xa5rd h\xc3\xa5nd af fyrsterne - og med Luthers accept. Trosstridighederne udl\xc3\xb8ste krige i Tyskland, hvor kejser Karl V greb ind som \xc3\xb8verste landsherre. I 1547 besejrede han de protestantiske fyrster, men han led nederlag i 1552, da Frankrig st\xc3\xb8ttede de tyske opr\xc3\xb8rere. Karl m\xc3\xa5tte afst\xc3\xa5 bisped\xc3\xb8mmerne Metz, Toul og Verdun i Lorraine til Frankrig. _NEWLINE_Ved den Augsburgske Religionsfred i 1555 blev det bestemt, at unders\xc3\xa5tterne skulle bekende sig til samme tro som deres fyrster. Karl abdicerede i 1556. Hans v\xc3\xa6ldige rige blev opdelt i en \xc3\xb8strigsk og en spansk del. Den \xc3\xb8strigske del gik til Karls broder Ferdinand, som var tysk-romersk kejser 1558-1564. Den spanske del gik til s\xc3\xb8nnen Filip 2., hvorved Nederlandene kom p\xc3\xa5 spanske h\xc3\xa6nder. Sine sidste \xc3\xa5r tilbragte Karl i et spansk kloster, hvor han d\xc3\xb8de den 21. september 1558. Efter sejren over maurerne i Andalusien og fordrivelsen af j\xc3\xb8derne byggede han en tilbygning i senren\xc3\xa6ssancestil til Alhambra-slottet. Klosteret Escorial uden for Madrid, blev omdannet til et mausoleum og er baggrund for Schillers skuespil "Don Carlos" (1787) sat i musik af Giuseppe Verdi i operaen "Don Carlo" (1867), der skildrer den skygge, som Karl kaster over sin s\xc3\xb8n, som bliver konfronteret af de frihedselskende nederl\xc3\xa6ndere.'