b'\n_START_ARTICLE_\nLindesnes fyr\n_START_SECTION_\nMiddelalderen\n_START_PARAGRAPH_\nHer ved Norges sydspids m\xc3\xb8dtes den vigtige kystlinjer med de overs\xc3\xb8iske forbindelser. De fleste sejlskibe som skulle sejle ind og ud af Skagerrak s\xc3\xb8gte op til den norske kyst. Her kunne de trods alt blive lodset sikkert i havn og dermed undg\xc3\xa5 at blive tvunget mod land. Den danske side var uden naturlige havne hvor man kunne s\xc3\xb8ge tilflugt mod vejr og vind, stednavnet  Jammerbugt fort\xc3\xa6ller sit. I P\xc3\xa5 slutningen af 1500-tallet omtaler den norske pr\xc3\xa6st og historikeren Peder Clauss\xc3\xb8n Friis, Lindesnes som "det n\xc3\xa6s som alle s\xc3\xb8farende folk kender", blandt andet fordi de ud fra denne landkenning kunne s\xc3\xa6tte deres kurs videre langs kysten. _NEWLINE_Men farvandet omkring Lindesnes var frygtet, og det med god grund. Her m\xc3\xb8des to have: Skagerrak og Nords\xc3\xb8en. Kraftige vinde og havstr\xc3\xb8mme har bl\xc3\xa6st mange skibe p\xc3\xa5 grund i dette omr\xc3\xa5de, og str\xc3\xa6kningen mellem Lindesnes og Lista er af s\xc3\xb8fartshistorikerne ofte omtalt som "et klassisk forlisdistrikt".\n_START_SECTION_\n1600-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nDet var derfor ingen tilf\xc3\xa6ldighed at Norges f\xc3\xb8rste fyr blev t\xc3\xa6ndt p\xc3\xa5 Lindesnes. Men der var mange problemer i begyndelsen. _NEWLINE_Det var den danske konge Frederik III som 18. juli 1655 udstedte en formaning som gav Pouell Hans\xc3\xb8nn i Kristiansand privilegium til at etablere fyrdrift p\xc3\xa5 Lindesnes. Driften skulle finansieres ved at beskatte alle skibsanl\xc3\xb8p i havnene mellem Bergen og B\xc3\xa5huslen._NEWLINE_Men det var d\xc3\xa5rlig vejr om sommeren 1655. De tre skibe som blev sendt ud med materialer og udstyr fra Kristiansand brugte mere end 7 uger p\xc3\xa5 turen til Lindesnes. Og skibet som skulle hente kul fra England, kom overhovedet ikke frem. Der blev derfor rejst et tre etagers t\xc3\xa5rn af tr\xc3\xa6, hvor der blev placeret 30 blafrende talglys bag nogle blyglasvinduer. Det kan ikke have v\xc3\xa6rtet et velfungerende fyrlys, og klagerne lod ikke vente p\xc3\xa5 sig. Selvom kulfyret efterh\xc3\xa5nden kom i drift, s\xc3\xa5 kongen sig alligevel n\xc3\xb8dsaget til at befale fyret slukket allerede n\xc3\xa6ste sommer.\n_START_SECTION_\n1700-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xb8rst 69 \xc3\xa5r senere, blev fyrdriften p\xc3\xa5 Lindesnes genoptaget. Nu var det en forretningsmand som fik privilegiet for fyrdriften, nemlig J\xc3\xb8rgen Michelsen Bornholm. Han var lidenskabelig optaget af kort og navigation og drev blandt andet et saltv\xc3\xa6rk i Vestfold. Nu blev det bestemt at der skulle v\xc3\xa6re to kulblus: Et p\xc3\xa5 selve n\xc3\xa6sset og et p\xc3\xa5 Mark\xc3\xb8y fyr, lidt l\xc3\xa6ngere mod vest. Dette var for at undg\xc3\xa5 en forveksling mellem Lindesnes og fyret p\xc3\xa5 Skagens Odde! De to blusser blev begge t\xc3\xa6ndt 1. februar 1725. B\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Lindesnes og Mark\xc3\xb8y bestod fyrene kun af en \xc3\xa5ben fyrgryde med kul som var placereret direkte p\xc3\xa5 fjeldet.\n_START_SECTION_\n1800-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nI 1822 blev begge blus ombygget til et lukket kulblusfyr. Det vil sige at fyrgryden blev placeret inde i et lukket lygterum p\xc3\xa5 toppen af et muret fundament med tr\xc3\xa6kkanaler som skulle sikre en j\xc3\xa6vnere og en mere \xc3\xb8konomisk br\xc3\xa6nding. R\xc3\xb8gen blev sluppet ud i et aftr\xc3\xa6kk i toppen af lygten. Det er fundamentet til disse lukkede kulblusfyr som fortsat er bevaret, b\xc3\xa5de p\xc3\xa5 Lindesnes og Mark\xc3\xb8y. Fyret p\xc3\xa5 Mark\xc3\xb8y blev nedlagt i 1844 og i 1854 blev fyret p\xc3\xa5 Lindesnes ombygget. En f\xc3\xb8rste ordens linse ble installeert p\xc3\xa5 toppen af det gamle kulblus. Lyskilden var en moderne v\xc3\xa6gekebr\xc3\xa6nder (petroleum).\n_START_SECTION_\n1900-tallet\n_START_PARAGRAPH_\nI 1915 blev linsen flyttet over i et nyt st\xc3\xb8bejernst\xc3\xa5rn. Det blev bygget et nyt maskinhus i 1920 og monteret et t\xc3\xa5geanl\xc3\xa6g (t\xc3\xa5gesirene). Med andre ord fik Lindesnes fyrstation i 1920 den udforming som stationen har i dag._NEWLINE_Under 2. verdenskrig okkuperede tyskerne fyret og byggede store bunkere, batterier og utallige rum og gange i fjeldet under fyret. Det var vigtig for tyskerne at have kontrol over fyrene for at kunne sikre navigationen for de tyske fart\xc3\xb8jer og for \xc3\xa5 vildlede fjenden. En stor del af fjeldanl\xc3\xa6gget er siden 1992 restaureret og tilg\xc3\xa6ngelig for publikum. Noget af det benyttes til udstillingslokaler._NEWLINE_Lindesnes fyr har haft fast bemanding frem til 2003, men der er alligevel en fyrvogter p\xc3\xa5 vagt 24 timer i d\xc3\xb8gnet. Lindesnes fyr er dermed det enste norske fyr med fyrvogtere. I 1992 blev der oprettet en egen stiftelse som har ansvaret for bevaring og tilrettel\xc3\xa6gning af fyrstationen for bes\xc3\xb8gende. I 2000 bleb Lindesnes fyr valgt til Vest-Agders Tusind\xc3\xa5rssted og som en f\xc3\xb8lge af dette blev der bygget et nyt formidlingsanl\xc3\xa6g inde i fjeldet under fyrstationen. Bygningen \xc3\xa5bnede i sommeren 2003. Siden sommeren 2008 har Lindesnes fyrmuseum indg\xc3\xa5et som et af fire museer i Kystverkets etatsmuseum: "Kystverkmusea". Lindesnes fyr har koordinatorrollen i dette samarbejde og de andre museer som indg\xc3\xa5r er: Tungenes fyr og Dalsfjord fyrmuseum, der har som hovedopgave at dokumentere og formidle den sociale historie om dem som har v\xc3\xa6ret med til at bygge fyr, lygter, m\xc3\xa6rker, fort\xc3\xb8jningssteder og havne langs den norske kyst. Museet ligger i Dravlaus i Volda.\n_START_SECTION_\nTurisme\n_START_PARAGRAPH_\nFyret er et af Vest-Agders mest bes\xc3\xb8gte steder efter Dyreparken og det 4\xc2\xa0000 kvadratmeter stort badeanl\xc3\xa6g S\xc3\xb8rlandsbadet i Lyngdal. \xc3\x85rligt bes\xc3\xb8ger omkring 80\xc2\xa0000 mennesker fyret. I 2004 blev Norges f\xc3\xb8rste fyrmuseum \xc3\xa5bnet ved Lindesnes fyr.\n_START_SECTION_\nFyret i dag\n_START_PARAGRAPH_\nStaten ved Kystverket ejer fortsat Lindesnes fyrstation, mens det er "Stiftelsen Lindesnes Fyrmuseum" som st\xc3\xa5r for den daglige drift. I 2004 stod Vest-Agder fylkes tusind\xc3\xa5rssted "Fjellhallen" f\xc3\xa6rdig. Den er bygget ind i fjeldet under fyrstationen. Hallen bliver brugt til koncerter, begivenheder og arrangementer i kommunen samt filmfremvisning af historien om fyret og fyrt\xc3\xa5rne i Norge gennem hele turists\xc3\xa6sonen. I Fjellhallen findes en museumsbutik og flere udstillinger i fyrets bygninger og i nogle af hulerne som tyskerne efterlod sig i 1945. Museet modtager grupper \xc3\xa5ret rundt. Lindesnes fyr har \xc3\xa5bent hele sommers\xc3\xa6sonen og er ellers \xc3\xa5bent hver s\xc3\xb8ndag.'