b"\n_START_ARTICLE_\nSydslesvigsk V\xc3\xa6lgerforening\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nPartiet blev dannet den 30. juni 1948 i Slesvig by som politisk repr\xc3\xa6sentation for den danske og frisiske folkedel i Sydslesvig. Indtil da blev danskernes politiske repr\xc3\xa6sentation varetaget af Sydslesvigsk Forening. Partiets r\xc3\xb8der g\xc3\xa5r tilbage til Den Slesvigske Forening (i Weimarrepublikken) og V\xc3\xa6lgerforening for Nordslesvig (i perioden 1888 til 1920). Ved kommunalvalget i 1948 fik det nystiftede parti cirka 26\xc2\xa0% af stemmerne i Sydslesvig og i landdagen havde SSV/SSW 6 mandater. Ved valget til forbundsdagen i 1949 opn\xc3\xa5ede partiet ogs\xc3\xa5 et s\xc3\xa6de i det \xc3\xb8verste tyske parlament, som blev varetaget af Hermann Clausen. Opbakningen svandt dog hurtigt, is\xc3\xa6r efter at h\xc3\xa5bet om en mulig genforening med Danmark svandt. Det lykkedes heller ikke at genvinde mandatet ved det f\xc3\xb8lgende forbundsvalg i 1953. _NEWLINE_I 1950 blev der indf\xc3\xb8rt en sp\xc3\xa6rregr\xc3\xa6nse p\xc3\xa5 5 procent ved landdagsvalgene, hvilket kunne blive et problem for SSW, som repr\xc3\xa6senterede to mindretal og kun opstillede i delstatens nordlige del, i Sydslesvig. I 1951 h\xc3\xa6vede landsregeringen sp\xc3\xa6rregr\xc3\xa6nsen endog til 7,5\xc2\xa0% Det blev dog i 1952 underkendt af den tyske forfatningsdomstol, hvorp\xc3\xa5 5\xc2\xa0%-gr\xc3\xa6nsen igen blev g\xc3\xa6ldende. Ved det f\xc3\xb8lgende landdagsvalg i 1954 faldt SSW`s stemmeandel endelig til 3,5\xc2\xa0% og partiet r\xc3\xb8g ud af landdagen. \xc3\x85ret efter afgav b\xc3\xa5de Danmark og Tyskland K\xc3\xb8benhavn-Bonn-erkl\xc3\xa6ringerne, der skulle sikre mindretallenes rettigheder p\xc3\xa5 begge sider af gr\xc3\xa6nsen og i denne forbindelse blev SSW ved landdagsvalgene og forbundsdagsvalgene fritaget for sp\xc3\xa6rregr\xc3\xa6nsen. Ved valget i 1958 kom SSW derfor med 2,8\xc2\xa0% af stemmerne igen ind i landdagen. Pladserne blev varetaget af Samuel M\xc3\xbcnchow og Berthold Bahnsen. I 1966 udsendte SSW et nyt partiprogram, hvori partiet p\xc3\xa5tog sig medansvaret for landets udvikling p\xc3\xa5 grundlag af dansk-nordisk demokrati-model._NEWLINE_Fra 1971 til 1996 sad Karl Otto Meyer som eneste SSW-repr\xc3\xa6sentant i landdagen. Han profilerede partiet som regionalparti mellem de to store politiske blokke og tog stilling til en r\xc3\xa6kke politiske sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l. Han gik is\xc3\xa6r ind for fuld ligeberettigelse for den danske og frisiske folkedel. Et af resultaterne var forh\xc3\xb8jelsen af delstatens tilskud til de danske skoler til 100\xc2\xa0% i 1985. Karl Otto Meyers efterf\xc3\xb8lger blev i 1996 Anke Spoorendonk. P\xc3\xa5 grund af en \xc3\xa6ndring af valgloven kunne SSW i 2000 for f\xc3\xb8rste gang ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6lges med andenstemme i Holsten og SSW`s stemmeandel steg til 4,1\xc2\xa0%. SSW opstiller dog fortsat kun valgkredskandidater i Sydslesvig._NEWLINE_Ved kommunalvalget 2008 vandt partiet cirka 200 mandater i 76 kommuner i Sydslesvig. Desuden vandt partiet 9 mandater i Flensborgs byr\xc3\xa5d, 8 mandater i kredsdagen i Slesvig-Flensborg, 5 mandater i kredsdagen i Nordfrisland, 3 mandater i kredsdagen i Rendsborg-Egernf\xc3\xb8rde og 1 mandat i Kiels byr\xc3\xa5d. _NEWLINE_Ved landdagsvalget 2012 vandt partiet 4,6 procent af stemmerne og indgik et r\xc3\xb8dt-gr\xc3\xb8nt-bl\xc3\xa5t regeringssamarbejde med de tyske socialdemokrater og De Gr\xc3\xb8nne. Det var f\xc3\xb8rste gang i SSWs historie, at partiet deltog i en deltstatsregering. Den hidtidige gruppeformand, Anke Spoorendonk, blev minister for justits, Europa og kultur. _NEWLINE_Ved det seneste landdagsvalg i maj 2017 faldt SSW tilbage til 3,3 procent af stemmerne, men kunne holde de 3 mandater i landdagen i Kiel. De tre landdagsmedlemmer er gruppeformand Lars Harms fra Nordfrisland, partiformand Flemming Meyer fra Hanved og Jette Waldinger-Thiering fra Egernf\xc3\xb8rde. _NEWLINE_Partiets landdagsgruppe har tidligere blandt andet udarbejdet en ny offentlighedslov efter dansk forebillede, en lov om overenskomstm\xc3\xa6ssig afl\xc3\xb8nning samt en nordfrisisk sproglov (Friserloven), der skulle fremme det nordfrisiske sprog i det offentlige rum. I 2009 k\xc3\xa6mpede partiet mod et planlagt CO2-lager i Sydslesvig og i 2010 udtalte partiet sig blandt andet mod nedprioriteringen af Flensborg Universitet og mod s\xc3\xa6nkningen af tilskuddet til de danske skoler i Sydslesvig. I 2012 og 2013 kr\xc3\xa6vede partiet forbud mod fracking. Sammen med Frisisk National Parti fra Nederlandene vil Sydslesvigsk V\xc3\xa6lgerforening g\xc3\xb8re en f\xc3\xa6lles indsats for at de frisiske sprog blive optaget i Unescos verdenskulturarv._NEWLINE_M\xc3\xa5lt p\xc3\xa5 antal partimedlemmer er SSW med sine omtrent 3.700 medlemmer det tredjest\xc3\xb8rste parti i Slesvig-Holsten. SSW er medlem af Europ\xc3\xa6isk Fri Alliance, der best\xc3\xa5r af i alt 34 regional- og mindretalspartier fra EU's medlemslande.\n_START_SECTION_\nOrganisation\n_START_PARAGRAPH_\nPartiet er opdelt i lokalforeninger (distrikter), fire amtsforbund og landsforbundet med landsstyrelse og sekretariat i Flensborg. Landssyrelsen best\xc3\xa5r af syv personer. Den nuv\xc3\xa6rende formand er Flemming Meyer. Partiets \xc3\xb8verste myndighed er landsm\xc3\xb8de. Ungdomsorganisation er SSWUngdom."