b'\n_START_ARTICLE_\nMathilde Fibiger\n_START_SECTION_\nFamilie og opv\xc3\xa6kst\n_START_PARAGRAPH_\nDatter af Margrethe Cecilia Nielsen Aasen (1794-1844) og Officer og milit\xc3\xa6rforfatter Johan Adolph Fibiger (31.5.1791 p\xc3\xa5 Snogh\xc3\xb8j F\xc3\xa6rgeg\xc3\xa5rd-26.8.1851 i K\xc3\xb8benhavn). Mathilde er f\xc3\xb8dt som den yngste af ni b\xc3\xb8rn og voksede op i et hjem pr\xc3\xa6get af litter\xc3\xa6re, politiske og nationale interesser.\n_START_SECTION_\nArbejdsliv\n_START_PARAGRAPH_\nMathilde boede i en periode i K\xc3\xb8benhavn sammen med sin s\xc3\xb8ster forfatteren Ilia Fibiger. De underviste, malede porcel\xc3\xa6n og syede skjorter for at tjene penge. I sommeren 1852 boede hun nogle m\xc3\xa5neder p\xc3\xa5 R\xc3\xb8nneb\xc3\xa6ksholm ved Ringsted hos Marie Toft og N.F.S. Grundtvig, hvor hun skrev sin anden roman.  I 1856 fik hun tilkendt en \xc3\xa5rlig underst\xc3\xb8ttelse p\xc3\xa5 80 rigsdaler af enkedronning Caroline Amalie, og med den i h\xc3\xa5nden kunne hun f\xc3\xb8re sin egen husholdning som syerske og overs\xc3\xa6tter fra tysk._NEWLINE_Finansminister C.E. Fenger hjalp hende til at f\xc3\xa5 en uddannelse som telegrafist, hvorefter hun blev ansat i 1866 ved Den danske Statstelegraf som den f\xc3\xb8rste kvindelige tjenestemand. Hun arbejdede f\xc3\xb8rst som telegrafisk i fire \xc3\xa5r i Helsing\xc3\xb8r, var dern\xc3\xa6st stationsbestyrer i Nysted og endte til sidst i Aarhus.\n_START_SECTION_\nForfatterskab\n_START_PARAGRAPH_\nClara Raphael, Tolv Breve skildrer livet for en ung kvinde, der arbejder som guvernante i provinsen. Hendes ideer om hendes selvst\xc3\xa6ndighed passer ikke lokalbefolkningen, og hun beslutter sig til at g\xc3\xb8re Damernes Emancipation til sit livsm\xc3\xa5l. Der er klare paralleller mellem bogen og Mathilde Fibigers eget liv. Bogen udkom omkring jul 1850 (p\xc3\xa5 titelbladet: 1851). Hun var 20 \xc3\xa5r. Den havde forord af ingen ringere end Johan Ludvig Heiberg). _NEWLINE_Set i lyset af den omv\xc3\xa6ltning, det danske samfund oplevede i 1848-50, var bogens ideer for vidtg\xc3\xa5ende for mange, og den livlige debat, der fulgte i l\xc3\xb8bet af 1851, fik navnet Clara Raphaelfejden. Selv de negative anmeldere anerkendte Fibigers litter\xc3\xa6re talent, og selv om forbindelsen til Heiberg blev afbrudt, og Heiberg aldrig forsvarede Fibiger, skaffede bogen hende kontakt med Hans Egede Schack og Me\xc3\xafr Aron Goldschmidt. De havde kritiseret bogen s\xc3\xb8nderlemmende. Og med N.F.S. Grundtvig, som havde hilst den velkommen som \xc3\xa6gte dansk og \xc3\xa6gte menneskelig. Mathilde Fibiger bidrog til fejden med to skrifter: et forklarende skrift om kvindefrig\xc3\xb8relsen og en novelle, som viste forskellene p\xc3\xa5 de to k\xc3\xb8ns vilk\xc3\xa5r._NEWLINE_I sine senere b\xc3\xb8ger En Skizze efter det virkelige Liv (1853), og Minona (1854) tager Fibiger livtag med sin ungdoms radikalitet. V\xc3\xa6sentligst er Minona, som med sin komplicerede og h\xc3\xb8jt opsp\xc3\xa6ndte incesthistorie er hendes betydeligste litter\xc3\xa6re v\xc3\xa6rk. Romanen var ingen skandalesucces, kun skandale. _NEWLINE_Fibigers sk\xc3\xb8nlitter\xc3\xa6re forfatterskab blev aldrig fortsat.\n_START_SECTION_\nKvindesagen\n_START_PARAGRAPH_\nFibigers debutroman, Clara Raphael, havde stor indflydelse p\xc3\xa5 kvindebev\xc3\xa6gelsen, og derfor regnes hun ofte som Danmarks f\xc3\xb8rste kvindesagsfork\xc3\xa6mper. Hun blev derfor inviteret til at v\xc3\xa6re  medlem af Dansk Kvindesamfund fra dets stiftelse i 1871. Dansk Kvindesamfunds Mathildeprisen er opkaldt efter hende. Den blev oprettet i 1970 og gives til kvinder, m\xc3\xa6nd, organisationer, virksomheder og andre, der p\xc3\xa5 afg\xc3\xb8rende m\xc3\xa5de arbejder for gennemf\xc3\xb8relsen af den fulde retslige og faktiske ligestilling mellem kvinder og m\xc3\xa6nd.'