b'\n_START_ARTICLE_\nMagistrat\n_START_SECTION_\nMagistratsregering\n_START_PARAGRAPH_\nI moderne tid har begrebet skiftet betydning, s\xc3\xa5ledes at der ved magistratsregering forst\xc3\xa5s en styreform, hvor mindretal er sikret en forholdsvis indflydelse i regeringen. Princippet kendes fra Schweitz og Retsforbundet har i Danmark  _NEWLINE_v\xc3\xa6ret fortaler for dette princip.\n_START_SECTION_\nKommunal betydning\n_START_PARAGRAPH_\nI Danmark benyttes begrebet magistrat i \xc3\xb8vrigt om ledelsen af en kommune. Den best\xc3\xa5r typisk af borgmesteren, r\xc3\xa5dm\xc3\xa6ndene og eventuelt et antal menige medlemmer af kommunalbestyrelsen._NEWLINE_Kun de st\xc3\xb8rste kommuner har mulighed for at at etablere magistrater. Aktuelt er det kun Aarhus Kommune, Aalborg Kommune og Frederiksberg Kommune, der benytter sig af den mulighed. Tidligere har ogs\xc3\xa5 K\xc3\xb8benhavn, og Odense haft magistratsstyre, og i disse kommuner kaldes borgmesteren og r\xc3\xa5dm\xc3\xa6ndene (i K\xc3\xb8benhavn overborgmesteren og borgmestrene) stadig for magistraten til trods for at de nu har mellemformstyre._NEWLINE_Magistrater er i Danmark kendt tilbage fra K\xc3\xb8benhavns privilegier  fra 1661, og k\xc3\xb8bstadsforordningen  fra 1682.'