b'\n_START_ARTICLE_\nPeder Madsens Gang\n_START_PARAGRAPH_\nPeder Madsens Gang var en berygtet sm\xc3\xb8ge i det gamle K\xc3\xb8benhavn, anlagt omkring 1630 under Christian 4. i lighed med en r\xc3\xa6kke andre smalle gyder, s\xc3\xa5 som Nissegangen, Didrik Badsk\xc3\xa6rs Gang, Prammandsgang, Trompetergangen, Peder Rohdes Gang, Malerens Gang og Smedens Gang. _NEWLINE_Peder Madsens Gang blev opkaldt efter brygger Peter Madsen, der her havde nogle udlejningsboder til de fattige. For at komme ind i gyden, passerede man en port i Svane Apotek, der l\xc3\xa5 i \xc3\x98stergade nr 18-20. Over den port burde der - if\xc3\xb8lge en artikel i Illustreret Tidende fra 1873 - st\xc3\xa5 et citat fra Dantes Inferno: "Lader ethvert Haab ude, I, som tr\xc3\xa6der herind. Er man f\xc3\xb8rst kommet saa langt ned ad Elendighedens Trappetrin, at man har maattet f\xc3\xa6ste Bo i Peder Madsens Gang, da har man opgivet Haabet om atter at komme ud. Man veed omtrent med Sikkerhed, at den n\xc3\xa6ste Udflugt vil finde Sted til Fattiggaarden."_NEWLINE_Sm\xc3\xb8gen blev ryddet i 1870\'erne, hvor den blev erstattet af Ny \xc3\x98stergade.\n_START_SECTION_\nSlumkvarter\n_START_PARAGRAPH_\nI 1675 s\xc3\xb8gte adelsdamen Else Parsberg om tilladelse til at lukke sm\xc3\xb8gen, fordi "der kun bor skarns folk, og at gaden ikke g\xc3\xb8r nytte til andet end at skjule s\xc3\xa5 mange skarns folk, som, n\xc3\xa5r de g\xc3\xb8r klammeri p\xc3\xa5 gaderne, da retirerer derind". _NEWLINE_I bladet Politivennen i 1806 stillede en arbejdsmand, bosat i Peder Madsens Gang nr 267, sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l ved, at "v\xc3\xa6rten har indlejet beboere under det \xc3\xa5bne tag, p\xc3\xa5 et v\xc3\xa6relse hvor der hverken er k\xc3\xb8kken eller kakkelovn. Om aftenen kan man se, at der er lyst hos disse folk. Man sp\xc3\xb8rger dem, som herp\xc3\xa5 kan give svar, om ikke herved m\xc3\xa5ske er farlighed." I 1825 tog Politivennen det samme problem op; brandfaren i de smalle gyder. I 1838 trykte Politivennen et l\xc3\xa6serbrev fra en mand, der en dag havde fulgt sin far og s\xc3\xb8ster fra \xc3\x98stergade til Gr\xc3\xb8nnegade, "og lod sig uheldigvis overtale til at benytte denne genvej. Men bittert m\xc3\xa5tte han fortryde det, da der fra de fleste vinduer og k\xc3\xa6lderhalse vankede en s\xc3\xa5dan m\xc3\xa6ngde liderligheder og smudsigheder, at man ikke uden v\xc3\xa6mmelse kunne h\xc3\xb8re p\xc3\xa5 det. Vores driftige politi anmodes \xc3\xa6rb\xc3\xb8digst om at afv\xc3\xa6nne visse dybt sunkne skabninger med denne uskik, der s\xc3\xa5 vidt vi ved f\xc3\xb8r i tiden kun g\xc3\xa5r i svang ved h\xc3\xb8jlys dag i n\xc3\xa6vnte str\xc3\xa6de og i den berygtede Holmensgade."_NEWLINE_Peder Madsens Gang var ur\xc3\xb8rt af de to storbrande, der i 1700-tallet lagde store dele af det gamle K\xc3\xb8benhavn \xc3\xb8de. Derfor var den oprindelige boligmasse endnu intakt ved nedrivningen i 1870\xe2\x80\x99erne. Solens str\xc3\xa5ler n\xc3\xa5ede aldrig ned i den smalle gyde eller dens skaktlignende bagg\xc3\xa5rde._NEWLINE_I 1866-70 afsl\xc3\xb8rede en unders\xc3\xb8gelse, at ud af 80 b\xc3\xb8rn f\xc3\xb8dt i Peder Madsens Gang, blev kun de 19 \xc3\xa6ldre end fem \xc3\xa5r. To vogne kunne ikke passere hinanden i sm\xc3\xb8gen, hvor en fuld mand angiveligt kunne holde balancen ved at st\xc3\xb8tte h\xc3\xa6nderne p\xc3\xa5 husene p\xc3\xa5 hver side af den. I gydens 17 etageejendomme boede der mindst 700 fattige, t\xc3\xa6t stuvet sammen under kummerlige forhold i m\xc3\xb8rke, fugtige og ildelugtende boliger. I 1869 fandt distriktsl\xc3\xa6gen i et usselt, br\xc3\xa6ddekl\xc3\xa6dt kammer p\xc3\xa5 kvisten i nr 4 "5 Mandfolk og 2 \xc3\xa6ldre Fruentimre liggende paa Gulvet i Pjalter." Sm\xc3\xb8gen rummede ogs\xc3\xa5 flere v\xc3\xa6rtshuse. Det fungerede ogs\xc3\xa5 som logihus, indrettet med sovepladser. Ogs\xc3\xa5 andre af gadens beboere tog lejeboere ind. For at undg\xc3\xa5 politiet s\xc3\xb8gte l\xc3\xb8se eksistenser om natten hertil "for paa Gulvet, Side om Side ved hinanden, at finde et kummerligt Natteleie." Br\xc3\xa6ndevinsbr\xc3\xa6nder Anders Petersen i nr. 7 havde en stald med et st\xc3\xb8rre antal k\xc3\xb8er, da k\xc3\xb8erne blev fodret med b\xc3\xa6rme, et affaldsprodukt fra fremstillingen af br\xc3\xa6ndevin. Efter br\xc3\xa6nderiets nedl\xc3\xa6ggelse beholdt ejeren alligevel sit kohold, s\xc3\xa5 22-26 k\xc3\xb8er holdt til i stuen i baghuset til nr 7. Den side af Peder Madsens Gang, der vendte ud mod hotel d\xe2\x80\x99Angleterres have, havde noget bedre luft end de andre._NEWLINE_Myndighederne og l\xc3\xa6gen Emil Hornemann fors\xc3\xb8gte at oplyse folk om bedre pleje og ern\xc3\xa6ring. De vedtog nogle regler for at sikre, at folk boede under forsvarlige forhold, s\xc3\xa5som ordentligt renhold og udluftning, og at det fastsatte antal beboere ikke m\xc3\xa5tte overskrides. Man var nerv\xc3\xb8s for b\xc3\xb8rns velf\xc3\xa6rd i gader med prostitution, da b\xc3\xb8rns adf\xc3\xa6rd disse steder var afvigende. P\xc3\xa5 grund af de sociale forhold blev b\xc3\xb8rn helt ned i ti\xc3\xa5rs alderen fra Peder Madsens Gang i 1868 indlagt som smittet med k\xc3\xb8nssygdomme. I Peder Madsens Gang l\xc3\xa5 der 7 bordeller i 1868; 4 ejet af m\xc3\xa6nd, 3 af kvinder. Der var 34 prostituerede, heraf 21 offentlige.\n_START_SECTION_\nSaneringen\n_START_PARAGRAPH_\nMen kvarterets distriktsl\xc3\xa6ge Ferdinand Frederik Ulrik (1819-1917) var st\xc3\xa6rkt politisk og socialt engageret, og stiftede i 1865 den f\xc3\xb8rste kooperative byggeforening i Danmark, Arbejdernes Byggeforening for arbejderne fra B&W-v\xc3\xa6rftet. Med s\xc3\xa6de i borgerrepr\xc3\xa6sentationen 1867-73 og sundhedskommissionen 1868-87 s\xc3\xb8gte han at udvirke en forbedring i K\xc3\xb8benhavns boligforhold. I 1871 fik han i dr. Hornemanns tidsskrift Hygiejniske Meddelelser trykt artiklen "Kan Peder Madsens Gang betragtes som et Sygdoms Focus her i Staden?" - som p\xc3\xa5viste sammenh\xc3\xa6ngen mellem den ringe boligstandard, gadens overbefolkning og den dokumenterede overd\xc3\xb8delighed. Videre p\xc3\xa5pegede han det paradoksale ved, at Peder Madsens Gang l\xc3\xa5 klods op ad byens fineste promenadestr\xc3\xb8g: "Alt, hvad vi besidde af Luksus, Forfinelse og Rigdom, medens, indenfor samme, usunde Boliger, N\xc3\xb8d og Kummer ere n\xc3\xa6rved at decimere en ulykkelig Befolkning!" Da et udbrud af plettyfus (Typhus exanthematicus) blev opdaget i sm\xc3\xb8gen, opfordrede Dagbladet og Berlingske Tidende til at f\xc3\xa5 Peder Madsens Gang fjernet. P\xc3\xa5 baggrund af sundhedspolitiets arbejde og F.F. Ulriks p\xc3\xa5visning af sm\xc3\xb8gen som en sundhedsfare, nedsatte borgerrepr\xc3\xa6sentationen 4. september 1871 et udvalg for at f\xc3\xa5 forholdene i gyden forbedret. 8. november kom en bet\xc3\xa6nkning p\xc3\xa5 baggrund af flertallets \xc3\xb8nske om at udvide den 3 meter brede Peder Madsens Gang til en 12 meter bred gade mod \xc3\xb8st, hvor parken ville forbedre gadens luft. Problemet var hvem, der skulle afst\xc3\xa5 hus og hjem for denne sanering. To h\xc3\xa5ndv\xc3\xa6rksmestre b\xc3\xb8d p\xc3\xa5 ombygningen af gaden; men den driftige C.F. Tietgen ved Det Kj\xc3\xb8benhavnske Bygge-Selskab endte med at overtage ombygningen, der ogs\xc3\xa5 medf\xc3\xb8rte nedrivning af hovedvagten. Tietgen havde i 1872 v\xc3\xa6ret medstifter af byggeselskabet, som k\xc3\xb8bte gamle ejendomme op mellem Peder Madsens Gang og Kongens Nytorv med henblik p\xc3\xa5 nedrivning. Der blev ikke gjort noget for at skaffe beboerne nye boliger, selv om saneringen gjorde dem husvilde. _NEWLINE_I l\xc3\xb8bet af fire \xc3\xa5r var hele omr\xc3\xa5det som forvandlet. Ny \xc3\x98stergade og Hovedvagtsgade opstod som brede, lyse forretningsgader. Kun et par ejendomme fik konsortiet ikke opk\xc3\xb8bt. De l\xc3\xa5 langt inde i Peder Madsens Gang, hvor der var en lille lysning mellem murene. Sm\xc3\xb8gen hedder Pistolstr\xc3\xa6de, og et par huse derfra er blevet st\xc3\xa5ende.'