b'\n_START_ARTICLE_\nHjalmar Christensen\n_START_SECTION_\nSl\xc3\xa6gt\n_START_PARAGRAPH_\nChristensen stammede fra en gammel embedsmandsfamilie med s\xc3\xa6rlige r\xc3\xb8dder i Bergenshus amt. Farfaren, kaptajn Mads Christensen havde overtaget g\xc3\xa5rden Skei oven for F\xc3\xb8rde kirke i Sunnfjord efter svigerfaren, oberstl\xc3\xb8jtnant Thomas Fasting (d\xc3\xb8d 1821), og overlod den til Hjalmar Christensens far, kaptajn og amtsingeni\xc3\xb8r Michael Christensen (d\xc3\xb8d 1895). Moren, Fredrikke Sophie Elster, havde ogs\xc3\xa5 r\xc3\xb8dder i Sunnfjord, idet hun var datter af sorenskriveren i Sunnfjord. Hun var desuden s\xc3\xb8ster til Kristian Elster. Hjalmar Christensens bror Ingolf Christensen (1872\xe2\x80\x931943) blev statsr\xc3\xa5d i Ivar Lykkes regering.\n_START_SECTION_\nKulturhistoriske arbejder\n_START_PARAGRAPH_\nI \xc3\xa5rene omkring \xc3\xa5rhundredeskiftet arbejdede Christensen meget med nyere norsk historie. Hans forskningssperiode var tiden mellem 1840 og 1870. I 1899, i anledning af professoratet, udgav han Streiftog i Oplysningstiden og Af det norske aandslivs historie i det 19de aarhundrede, som er interessant l\xc3\xa6sning endnu i dag. Hovedv\xc3\xa6rket er imidlertid Det nittende aarhundredes kulturkamp i Norge (1905). Som motto for bogen valgte han et Schweigaard-citat: \xc2\xabIkke over, hvad vi ere, men over, hvad vi kunne vorde, skulle vi v\xc3\xa6re stolte.\xc2\xbb Den kritiske og aktivt virkende Schweigaard er da ogs\xc3\xa5 Christensens ideal for nordm\xc3\xa6ndene, mens han advarede mod fanatismen i l\xc3\xa6gmandskristendommen og afholdssagen. I 1902 tog Christensen doktorgraden med afhandlingen \xc2\xabGustave Flaubert. En studie over fransk romantik og realisme\xc2\xbb. Litteraturkritikken blev fortsat med Vort litter\xc3\xa6re liv (1902) og Danske digtere i nutiden (1904)._NEWLINE_I 1900-tallet udgav Christensen en r\xc3\xa6kke romaner med kulturhistorisk indhold. De indledtes af novellesamlingen Unge aar (1905) og den selvbiografiske Et liv (1909), f\xc3\xb8r hans m\xc3\xa5ske mest kendte v\xc3\xa6rk, Fogedgaarden, kom i 1911. Fogedgaarden skildrer livet p\xc3\xa5 en embedsmannsg\xc3\xa5rd i Vestlandet gennem perioden fra 1839 til 1890, alts\xc3\xa5 omtrent den samme periode som han f\xc3\xb8r havde skildret i sine kulturhistoriske arbejder. Br\xc3\xb8drene (1911 skildrer 1870erne, og Den gamle bygd (1913) og Den nye bygd (1914) skildrer industrialiseringen i tiden efter 1905. I Tuntr\xc3\xa6et (1917) og D\xc3\xa6mring (1918) gik Christensen tilbage til oplysningstiden og foreningen med Danmark.\n_START_SECTION_\n1. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nPolitisk var Christensen konservativ. Han var knyttet til embedsstandens traditioner, og han var bekymret for den personlige frihed i en tid som bleb mere og mere pr\xc3\xa6get af massedemokrati. Allerede i skuespillet Folkets tjener (1895) havde han p\xc3\xa5peget den fare flertalsstyret indebar for den personlige frihed, og i 1902 skrev han en satire over norsk partipolitik._NEWLINE_Christensen var, som mange andre norske intellektuelle af sin generation, st\xc3\xa6rkt knyttet til Tyskland. Men ogs\xc3\xa5 Frankrig stod ham n\xc3\xa6r. England havde han som s\xc3\xa5 mange i sin generation ikke noget s\xc3\xa6rlig n\xc3\xa6rt forhold til (Dale 1974). Det f\xc3\xb8rste krigsefter\xc3\xa5r rettede han skarpe angreb mod Gunnar Knudsens Venstreregering i et foredrag i Studentersamfundet, \xc2\xabAarets politiske l\xc3\xa6rdomme for os\xc2\xbb. Sammen med broren, amtmand Ingolf Christensen, skrev han F\xc3\xa6drelandet i verdenskrigens lys (1916) som i detaljer viser, p\xc3\xa5 hvilken m\xc3\xa5de man burde opbygge Norges forsvar. Dette blev ikke taget til f\xc3\xb8lge i denne "pacifismens" tid. I b\xc3\xb8gerne F\xc3\xb8r og nu (1915) og Den hvide races selvmord (1916) udtrykte han sin bekymring for Europas fremtid. Efter Tysklands nederlag skrev han skuespillet Professor Marga (1920)._NEWLINE_I de sidte \xc3\xa5r f\xc3\xb8r sin d\xc3\xb8d skrev Christensen Byzanz-Balkan (1923), en skildring fra Balkan, og satiren Klostret paa Undrum (1924).\n_START_SECTION_\nUdm\xc3\xa6rkelser\n_START_PARAGRAPH_\nHjalmar Christensen har f\xc3\xa5et Hjalmar Christensenvegen i F\xc3\xb8rde opkaldt efter sig.'