b'\n_START_ARTICLE_\nAutofiktion\n_START_PARAGRAPH_\nAutofiktion er en genre der blander fiktion og fakta. Oprindelig d\xc3\xa6kkede termen litter\xc3\xa6re v\xc3\xa6rker, men den er siden tillige brugt om for eksempel tv-serier og film. P\xc3\xa5 dansk er ordet \'fiktiobiografisme\' ogs\xc3\xa5 blevet foresl\xc3\xa5et som d\xc3\xa6kkende for begrebet._NEWLINE_Begrebet autofiktion opstod i 1977, introduceret lidt p\xc3\xa5 skr\xc3\xb8mt og n\xc3\xa6sten som en sp\xc3\xb8g af den franske forfatter Serge Doubrovsky i forbindelse med udgivelsen af hans bog Fils._NEWLINE_Doubrovskys neologisme var s\xc3\xa5ledes en reaktion p\xc3\xa5 den franske selvbiografiforsker Philippe Lejeunes forskning, der taler om "en pagt" mellem l\xc3\xa6ser og forfatter hvis en bog er selvbiografisk, men som ikke havde yderligere blik for blandformer mellem fiktion og fakta. Som litter\xc3\xa6r genre placerer autofiktion sig s\xc3\xa5ledes imellem den traditionelle selvbiografi og romanen. Typisk behandler autofiktioner en begr\xc3\xa6nset tidsperiode af forfatterens eget liv i mere eller mindre fiktionaliseret og \xc3\xa6steticeret form._NEWLINE_I autofiktion i sn\xc3\xa6ver forstand deler hovedpersonen i v\xc3\xa6rket navn med virkelighedens person, men mange har haft en tendens til at kalde alle romaner med st\xc3\xa6rkt selvbiografisk indhold for autofiktioner. Is\xc3\xa6r i Frankrig har begrebet v\xc3\xa6ret omdiskuteret og er desuden kommet i vanry blandt forfattere, journalister og enkelte litterater. Den mest simple form for definition, fremsat af bl.a. Stefan Kjerkegaard, foresl\xc3\xa5r imidlertid at autofiktion blot er en sk\xc3\xb8nlitter\xc3\xa6r genre hvor der er navnelighed mellem forfatter, hovedperson og fort\xc3\xa6ller, men ikke n\xc3\xb8dvendigvis empirisk lighed. Denne definition er uden v\xc3\xa6rdis\xc3\xa6tning og fors\xc3\xb8ger at undg\xc3\xa5 en holdningskonflikt ang\xc3\xa5ende hvad der er fiktion og hvad der er ikke-fiktion, et sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l som ofte f\xc3\xa5r sindene i kog. Det er dog klart at sp\xc3\xa6ndet mellem navnelighed og empirisk lighed kan udnyttes forskelligt, alt afh\xc3\xa6ngigt af hvor \xc3\xa6steticeret (dvs. sk\xc3\xb8nlitter\xc3\xa6r) formen er. Visse autofiktioner som fx Bj\xc3\xb8rn Rasmussens Huden er det elastiske hylster der omgiver hele legemet (2011) er i h\xc3\xb8j grad \xc3\xa6steticeret og kalder derfor ikke i s\xc3\xa5 h\xc3\xb8j grad p\xc3\xa5 etiske l\xc3\xa6sninger. Hvorimod den norske Karl Ove Knausg\xc3\xa5rds Min kamp (2009-2011) i hvert fald i sin litter\xc3\xa6re form er mindre \xc3\xa6steticeret og derfor bliver genstand for etiske diskussioner. Rasmussens bog er s\xc3\xa5ledes udtryk for en helt anden opfattelse af forholdet mellem sprog og virkelighed end Knausg\xc3\xa5rds, hvorfor de, til trods for at begge kan kategoriseres som autofiktioner, kan v\xc3\xa6re vanskelige at sammenligne yderligere. Det er klart at man med Knausg\xc3\xa5rds roman f\xc3\xa5r mere ud af ogs\xc3\xa5 at l\xc3\xa6se efter henvisninger til virkeligheden end i Rasmussens tilf\xc3\xa6lde, der ikke i samme grad inviterer til dette. At der s\xc3\xa5dan arbejdes med flere sandhedsbegreber p\xc3\xa5 samme tid, g\xc3\xb8r pr\xc3\xa6cis autofiktioner til oplagte emner for en kontrovers. Kontroversen begynder allerede med Lejeune og Doubrovsky, der arbejder med forskellige opfattelser af sandheden. For Lejeune er fiktioner ofte lig med l\xc3\xb8gn, imens de for Doubrovsky ofte er det t\xc3\xa6tteste p\xc3\xa5 sandheden vi kommer. S\xc3\xa5ledes skyldes kontroverserne ikke at b\xc3\xb8gerne er autofiktioner, men at de gennem brugen af det selvbiografiske og referentielle i en mere eller mindre kunstnerisk form, bevidst eller ubevidst, st\xc3\xb8der imod forskellige sandhedsbegreber og dermed en r\xc3\xa6kke misforst\xc3\xa5elser. Herhjemme har vi inden for de senere \xc3\xa5r set det med J\xc3\xb8rgen Leth, Knud Romer, Yahya Hassan og uden for DKs gr\xc3\xa6nser fx med Knausg\xc3\xa5rd, Michel Houellebecq eller James Frey.\n_START_SECTION_\nAndre litter\xc3\xa6re blandingsformer\n_START_PARAGRAPH_\nAutofiktion omtales nogle gange nedladende som misery memoir da der ofte er tale om st\xc3\xa6rkt emotionelle emner og livskriser. _NEWLINE_Genren faktion blander ogs\xc3\xa5 fiktion og fakta, men behandler typisk ikke personlige eller private emner. Den ligger oftere t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 det der i filmens verden kaldes mokumentar det vil sige fiktionspr\xc3\xa6get dokumentarisme. _NEWLINE_Begrebet livsfort\xc3\xa6lling bruges om en fort\xc3\xa6lling skabt p\xc3\xa5 basis af en persons virkelige liv, men den er sj\xc3\xa6ldent \xc3\xa6stetisk behandlet og fiktionaliseret som autofiktion. Livsfor\xc3\xa6lling ligger t\xc3\xa6ttere p\xc3\xa5 selvbiografi i en slags komprimeret form.'