b'\n_START_ARTICLE_\nSm\xc3\xa5landsfarvandet\n_START_PARAGRAPH_\nSm\xc3\xa5landsfarvandet, ogs\xc3\xa5 kaldet Sm\xc3\xa5landshavet, er farvandet mellem Sj\xc3\xa6lland, Lolland, Falster og M\xc3\xb8n. Det forbinder Store B\xc3\xa6lt med \xc3\x98sters\xc3\xb8en._NEWLINE_Sm\xc3\xa5landsfarvandets brede, \xc3\xa5bne bugt inklusive Karreb\xc3\xa6ksminde Bugt er 908\xc2\xa0km\xc2\xb2 stor; bugtens sydlige del med Saksk\xc3\xb8bing Fjord 249\xc2\xa0km\xc2\xb2. Det har et samlet opland p\xc3\xa5 3.445\xc2\xa0km2. Her bor der omkring 335.000 mennesker. Vanddybden er p\xc3\xa5 omkring 10 meter, ved Venegrunde og Kirkegrund kun 6 meter. Overfladevandets saltholdighed aftager med 6 til 8 PSU fra vest mod \xc3\xb8st.\n_START_SECTION_\nAfgr\xc3\xa6nsning\n_START_PARAGRAPH_\nDen klassiske definition stammer fra standardv\xc3\xa6rket Den danske Lods. Sm\xc3\xa5landsfarvandets gr\xc3\xa6nse mod Store B\xc3\xa6lt er en linje fra Kors\xc3\xb8r over \xc3\xb8erne Agers\xc3\xb8 og Om\xc3\xb8 til Onsevig p\xc3\xa5 Lolland. Gr\xc3\xa6nsen mod \xc3\x98sters\xc3\xb8en er ud for B\xc3\xb8gestr\xc3\xb8m en linje fra Jungshoved uden om \xc3\x86gholm Sand til Ulvshale, ud for Gr\xc3\xb8nsund en linje uden om barren Tolken og ud for Guldborgsund en linje fra Flinthorne Rev til Skelby._NEWLINE_Fra Store B\xc3\xa6lt har Sm\xc3\xa5landshavet tre vandveje: Agers\xc3\xb8 Sund mellem Sj\xc3\xa6lland og Agers\xc3\xb8, Om\xc3\xb8 Sund mellem Agers\xc3\xb8 og Om\xc3\xb8 og renden mellem Om\xc3\xb8 St\xc3\xa5lgrunde og Lollands nordkyst. En fjerde, mindre passage findes mellem Om\xc3\xb8 Tofte og Om\xc3\xb8 St\xc3\xa5lgrunde. Fra \xc3\xb8stsiden har den centrale bugt ligeledes tre hovedl\xc3\xb8b: B\xc3\xb8gestr\xc3\xb8mmen mellem Sj\xc3\xa6lland og Nyord, Gr\xc3\xb8nsund mellem M\xc3\xb8n og Falster samt Guldborgsund mellem Falster og Lolland. Under rolige vindforhold skifter vandstr\xc3\xb8mningen i Storstr\xc3\xb8mmen retning i takt med tidevandet. H\xc3\xb8jvandet l\xc3\xb8ber ind vestfra, lavvandet \xc3\xb8stfra._NEWLINE_Sm\xc3\xa5landsfarvandet er generelt opdelt i en vestlig og en \xc3\xb8stlig del langs meridianen 11\xc2\xb0 50\' \xc3\x98.\n_START_SECTION_\nBugter, nor og fjorde\n_START_PARAGRAPH_\nMed uret: Sk\xc3\xa6lsk\xc3\xb8r Nor, Basn\xc3\xa6s Nor, Holsteinsborg Nor, Bisserup Red, Karreb\xc3\xa6ksminde Bugt, Karreb\xc3\xa6k Fjord, Dybs\xc3\xb8 Fjord, Avn\xc3\xb8 Fjord, Masnedsund, F\xc3\xa6rgestr\xc3\xb8m, Storstr\xc3\xb8mmen, Ulvsund, Stege Bugt, Sorts\xc3\xb8 Gab, V\xc3\xa5lse Vig, Hjelms Rende, T\xc3\xa5rs Vig, Saksk\xc3\xb8bing Fjord, Lindholm Dyb, Fem\xc3\xb8 Sund, R\xc3\xa5g\xc3\xb8 Sund.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98er og holme\n_START_PARAGRAPH_\nYderligere \xc3\xb8er og holme (h\xc3\xb8jre om): Agers\xc3\xb8, Om\xc3\xb8, Gl\xc3\xa6n\xc3\xb8, En\xc3\xb8, Gavn\xc3\xb8, Dybs\xc3\xb8, Avn\xc3\xb8 R\xc3\xb8n, Masned\xc3\xb8, Far\xc3\xb8, Bog\xc3\xb8, T\xc3\xa6r\xc3\xb8, Lang\xc3\xb8, Lindholm, Tyreholm, Nyord, Degneholm, \xc3\x86gholm, Dyrefod, Suder\xc3\xb8, Hjem \xc3\x98, Kalv\xc3\xb8, Kejls\xc3\xb8, Barholme, Vigs\xc3\xb8, Ask\xc3\xb8 und Lille\xc3\xb8, Havne\xc3\xb8, Lindholm, Fem\xc3\xb8, Fej\xc3\xb8, Skal\xc3\xb8, R\xc3\xa5g\xc3\xb8, R\xc3\xa5g\xc3\xb8 Kalv, Vejr\xc3\xb8.\n_START_SECTION_\nKartografi og navngivelse\n_START_PARAGRAPH_\nDe europ\xc3\xa6iske kartografer havde indtil anden halvdel af 1600-tallet kun ringe viden om farvandets n\xc3\xb8jagtige kystlinie._NEWLINE_Cornelis Anthoniszoon (ca. 1560), Gerard Mercator (1595) og Joan Blaeu (1623/45) tegnede bugten som en smal forl\xc3\xa6ngelse af Guldborgsund og Gr\xc3\xb8nsund. Ogs\xc3\xa5 Robert Dudleys Dell\'Arcano del Mare (1646), den f\xc3\xb8rste verdensomfattende s\xc3\xb8atlas, bragte endnu en gang kun ret upr\xc3\xa6cise s\xc3\xb8kort over de danske farvande af Lucas Janszoon Waghenaer (1580\'erne)._NEWLINE_Derfor og p\xc3\xa5 grund af Hollands ubestridte f\xc3\xb8rerposition inden for s\xc3\xb8kartografien var farvandet kendt under navnet Golbersond, det vil sige Guldborgsund._NEWLINE_Johannes Janssonius var den f\xc3\xb8rste, som i 1647 fremstillede den karakteristiske \xc3\xa5bne bugt, tegnet efter skitser af Hans Lauremberg. Samtidigt gjorde Johannes Mejer (1650) store fremskridt. Men navnet Golbersond h\xc3\xa6nger ved \xe2\x80\x93 eller erstattes med de groene sont (Gr\xc3\xb8nsund) i Abraham Ortelius\' atlas Theatrum Orbis Terrarum (1584)._NEWLINE_Den afg\xc3\xb8rende forbedring f\xc3\xb8lger med den Ny s\xc3\xb8kort over sund og b\xc3\xa6lterne (1777) af Christian Carl Lous. Han kunne st\xc3\xb8tte sig til nye geod\xc3\xa6tiske opm\xc3\xa5linger, som Thomas Bugge havde udf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 Danmarks store \xc3\xb8er. Poul de L\xc3\xb8ven\xc3\xb8rn (fra 1784 direkt\xc3\xb8r for S\xc3\xb8kortarkivet) stod for de f\xc3\xb8rste moderne s\xc3\xb8opm\xc3\xa5linger, som blev afbrudt af Napoleonskrigene i 1807. Danmark hemmeligholdt resultaterne for ikke at l\xc3\xa6kke krigsvigtige oplysninger til England._NEWLINE_I f\xc3\xb8rste halvdel af 1900-tallet konkurrerede forskellige navne med hinanden: Sm\xc3\xa5landshavet, Vordingborg Bugt og S\xc3\xb8en mellem Smaalandene. Denne betegnelse fandtes eksempelvis p\xc3\xa5 danske skolekort indtil 1930\'erne. "Sm\xc3\xa5landene" eller "de sm\xc3\xa5 landsdele" var allerede i middelalderen et udtryk for Langeland, Lolland, Falster og M\xc3\xb8n. Sm\xc3\xa5landshavet og Sm\xc3\xa5landsfarvandet kom i brug i begyndelsen af 1900-tallet. Mens Sm\xc3\xa5landshavet var mest udbredt indtil 1970\'erne, er Sm\xc3\xa5landsfarvandet siden hen blevet standardbetegnelsen, om end Sm\xc3\xa5landshavet stadig bruges p\xc3\xa5 Lolland-Falster.\n_START_SECTION_\nGeologi og forhistorie\n_START_PARAGRAPH_\nWeichsel-istidens sidste fremst\xc3\xb8d skete for 13-14.000 \xc3\xa5r siden og tr\xc3\xa6ngte frem fra syd\xc3\xb8st i nordvestlig retning. Gletsjeren efterlod randmor\xc3\xa6nen Knudshoved Odde \xe2\x80\x93 Venegrunde \xe2\x80\x93 Om\xc3\xb8 St\xc3\xa5lgrunde. Denne mor\xc3\xa6ne deler havbunden i en nordlig og en sydlig del._NEWLINE_For 8.000 \xc3\xa5r siden udgjorde Danmark landforbindelsen mellem Centraleuropa og Fennoskandinavien. \xc3\x98sters\xc3\xb8en var et indhav (Ancyluss\xc3\xb8en). De store floder der l\xc3\xb8b nordp\xc3\xa5 har pr\xc3\xa6get b\xc3\xa6lthavets topografi ved at skabe floddalerne Femern B\xc3\xa6lt \xe2\x80\x93 Store B\xc3\xa6lt, Guldborgsund \xe2\x80\x93 Sm\xc3\xa5landsbugten \xe2\x80\x93 Store B\xc3\xa6lt og Hohwacht \xe2\x80\x93 Lilleb\xc3\xa6lt \xe2\x80\x93 Sams\xc3\xb8 B\xc3\xa6lt. I det vestlige Sm\xc3\xa5landsfarvand findes stadigv\xc3\xa6k to render med en dybde p\xc3\xa5 op til 40 meter. Den st\xc3\xa6rke vandstr\xc3\xb8mning menes at v\xc3\xa6re \xc3\xa5rsag til, at de ikke blev fyldt med sedimenter sidenhen. Gennem renderne kan bundvandet tr\xc3\xa6nge ind i bugten vestfra, mens der kun tilstr\xc3\xb8mmer overfladevand \xc3\xb8stfra gennem Guldborgsund og Gr\xc3\xb8nsund._NEWLINE_Da isen smeltede, steg havniveauet kraftigt. Kysterne blev foretrukne bopladser for Erteb\xc3\xb8llekulturens j\xc3\xa6gere og samlere. Fra denne periode stammer rige ark\xc3\xa6ologiske fund, fx ved \xc3\xb8en Ask\xc3\xb8. I 2014 fandt marinark\xc3\xa6ologer fra Vikingeskibsmuseet en stenalderboplads, en stammeb\xc3\xa5d og mere end 20.000 stykker flint. Stammeb\xc3\xa5den blev brugt til fiskefangst og sejlads fra \xc3\xb8 til \xc3\xb8._NEWLINE_Allerede i 1956 havde Nationalmuseets forskere fundet en stenalderboplads i 4-5 meters dybde ved Argusgrunden. Dengang var den marinark\xc3\xa6ologiske unders\xc3\xb8gelse endnu ikke mulig, f\xc3\xb8rst i 1984 kunne man g\xc3\xa5 i gang. Forskerne fandt ved deres unders\xc3\xb8gelser et velbevaret ildsted og knogler fra mindst fire grave.\n_START_SECTION_\nNatur\n_START_PARAGRAPH_\nSm\xc3\xa5landsfarvandets \xc3\xb8hav og nor byder p\xc3\xa5 gode raste- og yngleomr\xc3\xa5der for vandfugle, is\xc3\xa6r digesvale, ederfugl, spidsand, havterne, fjordterne, dv\xc3\xa6rgterne, gr\xc3\xa5g\xc3\xa5s og klyde. Knopsvanen yngler her i kolonier. I juli f\xc3\xa6lder knopsvanen de store h\xc3\xa5ndsvingfjer p\xc3\xa5 en gang: I en god m\xc3\xa5neds tid herefter er svanerne ikke i stand til at flyve. Derfor samles fuglene p\xc3\xa5 store, f\xc3\xa6lles f\xc3\xa6ldepladser i de lavvandede kystlaguner. Om vinteren f\xc3\xa5r de selskab af strejffugle fra b\xc3\xa5de Nordeuropa, Baltikum og Tyskland, fordi bugten sj\xc3\xa6ldent fryser til om vinteren._NEWLINE_Marsvinet kan oftest ses i bugtens vestlige del, is\xc3\xa6r ved Agers\xc3\xb8 og Om\xc3\xb8._NEWLINE_Store dele af Sm\xc3\xa5landsfarvandet er naturbeskyttelsesomr\xc3\xa5de for s\xc3\xa6ler. Den danske stat har indrettet tre Natura 2000-omr\xc3\xa5der: Nr. 169 (havet og kysten mellem Karreb\xc3\xa6k Fjord og Knudshoved Odde), nr. 170 (Kirkegrund) og nr. 173 (Sm\xc3\xa5landsfarvandet nord for Lolland; Guldborgsund; B\xc3\xb8t\xc3\xb8 Nor; Hyllekrog-R\xc3\xb8dsand)._NEWLINE_Der er forholdsvis sj\xc3\xa6ldent registreret st\xc3\xb8rre iltsvind i bundvandet. I meget varme somre har der dog v\xc3\xa6ret registreret kritisk lave iltniveauer, eksempelvis i 2002 og 2010.\n_START_SECTION_\n\xc3\x98konomisk betydning\n_START_PARAGRAPH_\nTidligere foregik is\xc3\xa6r fangst af r\xc3\xb8dsp\xc3\xa6tter. Men fiskebestanden gik st\xc3\xa6rkt tilbage i 1980\'erne, og fangsten er med tiden forskudt til Store B\xc3\xa6lt. Den invasive art sortmundet kutling har bredt sig i \xc3\xb8sters\xc3\xb8en siden 1990 og fanges nu ved Bornholm og i Sm\xc3\xa5landsfarvandet ved Lolland, is\xc3\xa6r i Guldborgsund._NEWLINE_I sommeren 2013 indf\xc3\xb8rte F\xc3\xb8devareministeriet et stop for bundtrawl i en beskyttelseszone omkring visse rev og flak i Sm\xc3\xa5landsfarvandet. Den nye lovgivning er en del af en landsd\xc3\xa6kkende indsats for at sikre fuld beskyttelse af rev i danske farvande. Lovgivningen er en del af Danmarks forpligtelser i EU-samarbejdet. Ud over omr\xc3\xa5derne i Sm\xc3\xa5landsfarvandet omfatter de nye love havbundsomr\xc3\xa5der i Langelandsb\xc3\xa6lt, Hjelm Bugt og Aarhus Bugt. Alle beskyttelseszonerne er p\xc3\xa5 240 meter, og den nye lovgivning tr\xc3\xa5dte i kraft med virkning fra 1. september 2013. Danmarks Fiskeriforening har udtrykt en vis bekymring for de nye regler, bortset fra fredningerne af Mejlflak i Aarhus Bugten._NEWLINE_Da Vindm\xc3\xb8lleparken Vindeby Havm\xc3\xb8llepark blev opf\xc3\xb8rt i 1991, var den verdens f\xc3\xb8rste havm\xc3\xb8llepark. I 2008 blev b\xc3\xb8lgemaskinen Poseidon 37 s\xc3\xb8sat her. Hvis planerne godkendes, skal der rejses en anden havm\xc3\xb8llepark ved Om\xc3\xb8 St\xc3\xa5lgrunde mellem Om\xc3\xb8 og Vejr\xc3\xb8. Opf\xc3\xb8relsen skal v\xc3\xa6re afsluttet i 2020.'