b'\n_START_ARTICLE_\nCamillo Sitte\n_START_SECTION_\nLiv og gerninger\n_START_PARAGRAPH_\nCamillo Sitte blev f\xc3\xb8dt i Wien som eneste s\xc3\xb8n af arkitekten Franz Sitte og hans hustru Theresia. Fra 1864 til 1869 studerede han ved ved Technische Hochschule Wien hos bl.a. Heinrich Ferstel, samt p\xc3\xa5 Wien Universitet, hvor han fulgte studieretningerne, ark\xc3\xa6ologi, anatomi og kunsthistorie. Studierejser f\xc3\xb8rte ham bl.a. til Gr\xc3\xa6kenland, Frankrig og \xc3\x86gypten, hvor han i byer studerede de aspekter, der i byrummet gjorde byer indbydende. Fra 1871 til 1873 var Camillo Sitte ansat i sin fars byggefirma og fra 1875 overtog han ledelsen af Salzburger Staatsgewerbeschule\'. Fra 1883 l\xc3\xa6ste han p\xc3\xa5 Wiener Staatsgewerbeschule, som han blev leder af fra 1889. I 1903 d\xc3\xb8de Sitte af et slagtilf\xc3\xa6lde._NEWLINE_Camillo Sitte besk\xc3\xa6ftigede sig med kulturteori, som omhandlede fagene filosofi, kunst, videnskab og politik, og han ans\xc3\xa5 arkitektur som en proces af kultur og menneskelig p\xc3\xa5virkning. I 1889 udgav han v\xc3\xa6rket Der St\xc3\xa4dtebau nach seinen k\xc3\xbcnstlerischen Grunds\xc3\xa4tzen, som vakte opm\xc3\xa6rksomhed inden for byplanl\xc3\xa6gning. Den rigt illustrerede bog viste ved hj\xc3\xa6lp af eksempler fra middelalderlige byer den kunstneriske byplanl\xc3\xa6gnings muligheder og vendte sig bort fra den tids pragmatiske og hygiejniske byplanl\xc3\xa6gning. Dermed var han en af de f\xc3\xb8rste udgivere, der i industrialiseringens tidsalder besk\xc3\xa6ftigede sig teoretisk med bygningsm\xc3\xa6ssig-\xc3\xa6stetiske m\xc3\xa5l for byplanl\xc3\xa6gningen. Han blev derfor ogs\xc3\xa5 betegnet som "genopfinderen af by-bygningskunsten". Han fremh\xc3\xa6vede bl.a. vigtigheden af en uregelm\xc3\xa6ssig pladsstruktur som forsamlingssteder, som bl.a. gennem kunstneriske anl\xc3\xa6g skulle skabe atmosf\xc3\xa6re i byen.\n_START_SECTION_\nByplanl\xc3\xa6gning efter kunstneriske principper\n_START_PARAGRAPH_\nSittes v\xc3\xa6rk fra 1889 er ikke en egentlig kritik af arkitekturens former, men er snarere en kritik af slutningen af det 19. \xc3\xa5rhundredes urbanisme. Bogen fokuserer f\xc3\xb8rst og fremmest p\xc3\xa5 byplanl\xc3\xa6gning, men har haft stor indflydelse p\xc3\xa5 arkitektur, idet disse to begrebet h\xc3\xa6nger n\xc3\xb8je sammen. Bogen var popul\xc3\xa6r i sin samtid, og mellem 1889 og 1922 blev bogen redigeret fem gange. Den blev oversat til fransk i 1902, men blev f\xc3\xb8rst oversat til engelsk i 1945._NEWLINE_For Sitte var det ikke den enkelte bygnings arkitektoniske form men den helhed og kvalitet, som bygningerne skaber i samspil i det bym\xc3\xa6ssige rum. Athen og oldtidens Gr\xc3\xa6kenland med deres agora og forum var hans foretrukne eksempler p\xc3\xa5 gode urbane rum. Han gennemf\xc3\xb8rte studier af de rummelige strukturer i byerne, s\xc3\xa5som pladser og monumenter og konfronterede deres levende sk\xc3\xb8nhed og kreativitet med steriliteten i de nye rum._NEWLINE_Hans teorier fik stor indflydelse p\xc3\xa5 flere byudvikler som f.eks. Karl Henrici og Theodor Fischer. Modernistiske bev\xc3\xa6gelser afviste imidlertid tankerne og Le Corbusier tilbageviste energisk Sittes v\xc3\xa6rk.'