b'\n_START_ARTICLE_\nDen svenske forfatning af 1772\n_START_PARAGRAPH_\nDen svenske forfatning af 1772, ogs\xc3\xa5 kaldet Den gustavianske forfatning er den grundlov (svensk: regjeringsform), som Gustav 3. af Sverige fremlagde og fik vedtaget af riksdagen den 21. august 1772 efter hans statskup to dage tidligere. Forfatningens vedtagelse skete efter, at flere af kongens politiske modstandere og medlemmer af riksr\xc3\xa5det forudg\xc3\xa5ende var blevet arresteret. Forfatningen af 1772 var g\xc3\xa6ldende ret i Sverige frem til forfatningen af 1809 og i Finland helt frem til selvst\xc3\xa6ndigheden i 1919.\n_START_SECTION_\nBaggrund: frihetstiden\n_START_PARAGRAPH_\nForfatningen afl\xc3\xb8ste den s\xc3\xa5kaldte "frihetstiden", som havde f\xc3\xa5et sit navn, fordi den afl\xc3\xb8ste den svenske enev\xc3\xa6lde i 1718. Forfatningen fors\xc3\xb8gte at reformere den politiske ledelse i Sverige med h\xc3\xa5b om ro efter mange forudg\xc3\xa5ende \xc3\xa5rs partikampe. Gustav 3. f\xc3\xa6ngslede partilederne og etablerede et nyt styre med udstrakt magt hos kongen p\xc3\xa5 bekostning af riksr\xc3\xa5det og st\xc3\xa6nderforsamlingen. Han indf\xc3\xb8rte trykkefrihed og afskaffede tortur, og greb med fast h\xc3\xa5nd ind mod korruption i administrationen.\n_START_SECTION_\nForenings- og sikkerhetdsakten af 1789\n_START_PARAGRAPH_\nKongen magt blev yderligere udvidet i 1789 ved den s\xc3\xa5kalte forenings- og sikkerhedsakt (f\xc3\xb6renings- och s\xc3\xa4kerhetsakten), som gav Gustav 3. en praktisk talt enev\xc3\xa6ldig magt, og riksr\xc3\xa5det blev fuldst\xc3\xa6ndig overfl\xc3\xb8digt. Riksdagen havde ret til at vedtage love, men disse m\xc3\xa5tte sanktioneres af kongen, som havde absolut veto. Riksdagen havde dog en vis indflydelse i skattesp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5l._NEWLINE_Den 19. maj 1789 oprettedes den \xc3\xb8verste domstolen (H\xc3\xb6gsta Domstolen), og denne fik den magt, som riksr\xc3\xa5det tidligere havde haft. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de \xc3\xb8nskede man at skabe en vis magtfordeling mellem lovgivende og ud\xc3\xb8vende magt.\n_START_SECTION_\nSverige\n_START_PARAGRAPH_\nEfter det katastrofale nederlag i Finske krig mod Rusland i 1809 s\xc3\xa5 den svenske adel en mulighed for at tilbagevinde magt fra kongen. Gustav 4. Adolf af Sverige blev afsat og erstattet med sin barnl\xc3\xb8se onkel, som blev konge under navnet Karl 13. Han blev et lydigt redskab for riksdagen. Forfatningen af 1772 blev den 6. juni 1809 afl\xc3\xb8st af en ny forfatning, som var Sveriges grundlov frem til 1974.\n_START_SECTION_\nFinland\n_START_PARAGRAPH_\nEfter nederlaget i Finske krig m\xc3\xa5tte Sverige i Freden i Fredrikshamn afst\xc3\xa5 Finland til Rusland. Storfyrstend\xc3\xb8mmet Finland beholdt den forfatning af 1772, hvor den russiske zar tr\xc3\xa5dte ind i kongens sted i forfatningen. Finnerne ans\xc3\xa5 unionen med Rusland som en personalunion, og det skabte det formelle grundlag for selvst\xc3\xa6ndigheden fra Rusland i 1917, da zaren blev afsat og dermed ogs\xc3\xa5 forsvandt som overhoved for Finland (og dermed bortfaldt i retslig henseende grundlaget for russisk overh\xc3\xb8jhed over landet). Forfatningen eksisterede formelt frem til 17. juli 1919, da en ny grundlov for den nye finske republik blev vedtaget. Denne eksistertede frem til en ny grundlov tr\xc3\xa5dte i kraft den 1. marts 2000.'