b'\n_START_ARTICLE_\nHarmonika\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nHarmonikaen er et forholdsvis nyt instrument, og patentet blev taget i 1829, men allerede i \xc3\xa5r 3000 f.Kr. (nogle kilder siger 2500 f.Kr.)blev grunden til harmonikaen lagt. Dengang opfandt kineserne instrumentet sheng, som blev lavet af bambusr\xc3\xb8r og et udhulet gr\xc3\xa6skar. Shengen var det f\xc3\xb8rste instrument, som brugte ventiler til at danne en tone. Gr\xc3\xa6skarret blev brugt som luftkammer, og l\xc3\xa6ngden af bambusr\xc3\xb8rene bestemte tonens frekvens. I bambusr\xc3\xb8rene boredes et hul, s\xc3\xa5 tonen kun fremkom, hvis man tild\xc3\xa6kkede hullet. Shengen bestod af 13 til 24 bambusr\xc3\xb8r. I b\xc3\xa5de Det gamle Egypten og i Gr\xc3\xa6kenland blev der opfundet instrumenter, der brugte samme teknik som i shengen. I Indien blev kohorn brugt som instrument; det blev spillet p\xc3\xa5 ved hj\xc3\xa6lp af b\xc3\xb8jeligt metal. B\xc3\xb8jeligt metal er netop, hvad harmonikaen bruger til at frembringe toner. I \xc3\xa5r 140 f.Kr. blev damporgelet opfundet, orgelet har haft stor betydning for, hvordan tastaturet p\xc3\xa5 harmonikaen ser ud i dag. I 1440 byggedes det f\xc3\xb8rste maveorgel, som fik navnet Portativ. Det havde en b\xc3\xa6lg ligesom harmonikaen, men i stedet for metaltunger havde den orgelpiber. Dette instrument forsvandt dog igen. En af forl\xc3\xb8berne til harmonikaen var glasharmonikaen, og ideen til glasharmonikaen kom fra at spille p\xc3\xa5 glas. Den blev opfundet i ca. 1762 af Benjamin Franklin. Instrumentet best\xc3\xa5r af en r\xc3\xa6kke halvkugleformede glas sat oven p\xc3\xa5 hinanden. _NEWLINE_Christian Gottlieb Kratzenstein, som stammede fra K\xc3\xb8benhavn, udviklede et nyt instrument efter at have h\xc3\xb8rt Johann Wilde spille p\xc3\xa5 sheng i Petersborg, da han spillede for hoffet der. Wilde havde selv opdaget instrumentet i 1740\'erne. Christian Gottlieb Kratzenstein fik inspirationen til instrumentet fra lyden af shengen, og det fik fem vokale lyde. Han kaldte instrumentet Kratzensteins lydmaskine. Christian Gottlieb Kratzenstein lavede en del eksperimenter med teknikken. En af hans hj\xc3\xa6lpere ved disse fors\xc3\xb8g, Kirsnik, lavede selv et instrument, som havde form som en aflang kasse, hvor der p\xc3\xa5 den ene side var orgeltangenter, mens der p\xc3\xa5 den anden side var en b\xc3\xa6lg. Instrumentet blev kaldt Kirsnik\'s harmonica. I 1788 s\xc3\xa5 Georg Joseph Vogler Kirsniks instrument p\xc3\xa5 en tur til Petersborg. Vogler fik svenskeren Rakwitz til at bygge et tilsvarede instrument bare st\xc3\xb8rre, s\xc3\xa5 det mere havde form som et orgel. Instrumentet var f\xc3\xa6rdig i 1790 og blev kaldt Voglers orchestrion. Det havde 4 klaviaturer, som hvert indeholdt 63 toner, mens man kunne spille 29 toner med f\xc3\xb8dderne. Omkring \xc3\xa5r 1810 skabte G. J. Greni\xc3\xa9 fra Paris, med inspration fra Shengen et instrument, der var baseret p\xc3\xa5 metaltunger. Instrumentet havde form som et orgel, og ligner det vi i dag kalder et Harmonium._NEWLINE_I 1821 fik den 16-\xc3\xa5rige Christian Friedrich Ludwig Buschmann patent p\xc3\xa5 mundharmonikaen. Han kaldte sit instrument "aura", men det blev ogs\xc3\xa5 kaldt mundaeoline. Buschmanns instrument havde 15 metaltunger og var diatonisk. I praksis er tonestokkene i harmonikaen egentlig store mundharmonikaer. Mange mener, at Buschmann var den sande opfinder af harmonikaen, idet han satte en b\xc3\xa6lg p\xc3\xa5 sin aura og dermed lavede en harmonika. Han udviklede instrumentet i 1822 i Berlin og kaldte instrumentet for handaeolineInstrumentet havde 5 knapper i diskantsiden. Buschmann tog dog aldrig patent p\xc3\xa5 instrumentet._NEWLINE_Patentet p\xc3\xa5 harmonikaen fik den \xc3\xb8strigske klaver- og orgelmager Zyrill Demian den 23. juni 1829 i Wien. Den harmonika, som Demian tog patent p\xc3\xa5, blev beskrevet s\xc3\xa5dan i patentskriftet:_NEWLINE_"... dette instrument har udseende som en lille kasse med bl\xc3\xa6seb\xc3\xa6lg. Bundpladen er forsynet med fem taster, hver tast frembringer lyden af en akkord. De vibrerende dele er tynde metalplader, der med gennemsl\xc3\xa5ende fjedre laver et "Schnarrwerk"..."_NEWLINE_Demians harmonika var diatonisk  med melodien i venstre h\xc3\xa5nd, hvor det i dag er omvendt. Han gav den navnet akkordion efter det tyske ord for akkord, som har samme betydning p\xc3\xa5 dansk. En m\xc3\xa5ned efter at Demian havde f\xc3\xa5et patent p\xc3\xa5 sit Akkordion, patenterede Charles Wheatstone concertinaen i England. Concertinaen var et meget mere avanceret instrument end Demians Akkordion. Herefter kom der en kraftig udvikling af harmonikaen, som f\xc3\xb8rte til, at instrumentet blev anerkendt som et rigtigt musikinstrument. I 1835 var der 6 forskellige typer af harmonikaen til r\xc3\xa5dighed. Nogle af fabrikanterne bag disse instrumenter kaldte deres instrumenter for "handharmonika" for at undg\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om patent. Det er herfra at det danske navn harmonika kommer fra._NEWLINE_Der var stor modstand mod harmonikaen i dens f\xc3\xb8rste leve\xc3\xa5r. Friedrich Grassler lavede blandt andet f\xc3\xb8lgende udtalelse til Tonekunstens leksikon i 1865._NEWLINE_Harmonikaen er det skr\xc3\xa6kkelige martyrinstrument, hvormed unge hank\xc3\xb8nsv\xc3\xa6sener i l\xc3\xb8mmelalderen er bev\xc3\xa6bnet og g\xc3\xb8r gaderne usikre. Det er sandt at sige intet andet end et aelodikon til at b\xc3\xa6re, hvis taster gennem knapper p\xc3\xa5 d\xc3\xa6kslet, som kan trykkes ned, og hvis bev\xc3\xa6gelighed gennem ud- og indtr\xc3\xa6k af den i midten sig befindende bl\xc3\xa6seb\xc3\xa6lg, s\xc3\xa6tter metalfjedre i vibration. P\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de skulle en hvilken som helst tone og harmoni derefter v\xc3\xa6re mulig, men det kr\xc3\xa6ver dog stor f\xc3\xa6rdighed og omkostninger. Ve den, som er s\xc3\xa5 ulykkelig at komme i besiddelse af et s\xc3\xa5dant instrument -flygt, tilstop dine \xc3\xb8ren, s\xc3\xa5 at disse bliver bevaret fra verdens undergang, thi ellers bliver det din ulykke._NEWLINE_Det var meget underligt, at der var s\xc3\xa5 stor modstand mod instrumentet, idet man i musikverdenen i mange \xc3\xa5r havde v\xc3\xa6ret p\xc3\xa5 jagt efter et instrument, der kunne spille flerstemmigt, og samtidig kunne transporteres rundt._NEWLINE_Registre p\xc3\xa5 harmonikaer blev f\xc3\xb8rste gang set i 1845, og i 1850 blev harmonikaen et industriprodukt. En af de f\xc3\xb8rste ting, der blev \xc3\xa6ndret p\xc3\xa5\xc2\xa8harmonikaen, var indf\xc3\xb8ring af remme omkring skulderne. P\xc3\xa5 de tidligere harmonikaer skulle harmonikaspilleren holder diskantsiden med tommel- og lillefingeren, og nogle gange ogs\xc3\xa5 med ringfingeren. Dette gjorde at harmonikaspilleren kun havde 2 til 3 fingre til at spille diskantsiden med. Man brugte venstre tommelfinger til, at holde bassiden, for at holde instrumentet, og brugte pege- og langefingeren til at spille med._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste kromatiske harmonika blev lanceret i 1850 af Franz Walter, den havde 46 tangenter, som var fordelt p\xc3\xa5 3 r\xc3\xa6kker, hvor der mellem hver r\xc3\xa6kke var et lille sekund (en halv tone). Bassiden var dog stadig diatonisk med otte toner, hvor fire af dem var grundtoner, og fire var akkorder, som indeholdt 2 toner. Patentet p\xc3\xa5 tangentharmonikaen blev taget i 1852 i Paris af Philippe Joseph Bouton. I 1880 byggedes en tangentharmonika med 64 basser Tessio Jovani i Stradella, Italien. I 1890 lavede Bauer Matthias en harmonika, som havde lige s\xc3\xa5 mange bastoner, som diskanttaster (taster i h\xc3\xb8jre side).  I samme \xc3\xa5r blev en deluxe tangentharmonika bygget af Mariano Dallape og Co. i Stradella, som havde tre orkaver i h\xc3\xb8jre side og 112 knapper i bassen._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste harmonika med elektronik indbygget blev f\xc3\xb8rst set efter 2. verdenskrig. De f\xc3\xb8rste blev ved hj\xc3\xa6lp af ledninger forbundet til et elektronisk orgel. Senere samledes elektronikken inden i harmonikakassen.\n_START_SECTION_\nOpbygning\n_START_PARAGRAPH_\nHarmonikaen best\xc3\xa5r af flere dele, som generelt deles op i 3: Diskantsiden, b\xc3\xa6lgen og bas-siden. P\xc3\xa5 hhv. diskantsiden og bas-siden findes der ventiler, som \xc3\xa5bnes p\xc3\xa5 stort set samme m\xc3\xa5de, n\xc3\xa5r man trykker en knap p\xc3\xa5 deres p\xc3\xa5monterede manualer.\n_START_SECTION_\nDiskantsiden\n_START_PARAGRAPH_\nDenne side, som normalt er p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jre h\xc3\xa5nd, n\xc3\xa5r man sidder med instrumentet, bruges generelt til at spille melodien. Trykker man p\xc3\xa5 en knap eller tangent i diskantsiden, \xc3\xa5bnes der til en eller flere ventiler (afh\xc3\xa6ngig af, hvilke registre, man spiller i). Dette sker vha. en ventilstang, der sidder under den p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende knap eller tangent. Ventilstangens hoved lukker for ventilerne, og best\xc3\xa5r af en tr\xc3\xa6klods med l\xc3\xa6der p\xc3\xa5 siden mod ventilerne, hvilket giver en luftt\xc3\xa6t aflukning.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa6lgen\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa6lgen er lavet af st\xc3\xa6rkt, foldet pap. P\xc3\xa5 b\xc3\xa6lgens yderside er hver foldning belagt med l\xc3\xa6der med metalbuer i hvert hj\xc3\xb8rne, for at stabilisere b\xc3\xa6lgen. B\xc3\xa6lgens l\xc3\xa6ngde kan variere; p\xc3\xa5 store kromatiske harmonikaer kan den blive cirka en meter lang. B\xc3\xa6lgen er sat fast p\xc3\xa5 sokler i hver side, hhv. diskantsoklen og bas-soklen. For at holde b\xc3\xa6lgen sammen, findes der en b\xc3\xa6lgl\xc3\xa5s oven for og neden for.\n_START_SECTION_\nLuftknap\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 en harmonika sidder der en luftknap, som bruges til at bev\xc3\xa6ge b\xc3\xa6lgen uden at afgive lyd. Den findes p\xc3\xa5 bas-siden, enten som den \xc3\xb8verste basknap eller for enden.\n_START_SECTION_\nBas-siden\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 bas-siden kan ventil-mekanismen v\xc3\xa6re forskellig. Har man standardbas, er det for akkord-knapperne s\xc3\xa5dan, at ventilst\xc3\xa6ngerne ikke er direkte forbundet til ventiler, fordi der skal spilles flere toner samtidig. Grundtonen og terts til grundtone fungerer stadig som diskantsiden._NEWLINE_Er den p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende harmonika et akkordeon, fungerer bas-siden som p\xc3\xa5 diskantsiden. De har som regel en mekanisme mellem knappen og ventilst\xc3\xa6ngerne, der g\xc3\xb8r det muligt, at skifte mellem standardbas og melodibas.\n_START_SECTION_\nTonestokke\n_START_PARAGRAPH_\nVentilerne garanterer luftadgang for harmonikaens tonestokke. Tonestokkene er lavet af tr\xc3\xa6, oftest Poppel p\xc3\xa5 grund af dets robusthed og lethed. Fordi der benyttes et forskelligt s\xc3\xa6t ventiler, n\xc3\xa5r man enten tr\xc3\xa6kker b\xc3\xa6lgen ud eller skubber den ind igen, er der altid to tonestokke per kor.\n_START_SECTION_\nKor\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 en kromatisk harmonika og et akkordeon kan der v\xc3\xa6re forskellige kor, alt efter st\xc3\xb8rrelsen p\xc3\xa5 harmonikaen. Korene bestemmer, hvilket hold ventiler tonerne skal igennem, p\xc3\xa5 en harmonika. P\xc3\xa5 de fleste st\xc3\xb8rre harmonikaer er der b\xc3\xa5de kor i h\xc3\xb8jre side og i bassen. Det maksimale antal kor i h\xc3\xb8jre siden er 5, mens det i bassen er 4. Korene i h\xc3\xb8jre side kaldes diskantkor, mens korene i bassen kaldes baskor._NEWLINE_De mest normale diskantkor er 4, 8 og 16 fod. 8 fod er det "normale" kor, det kor, som stemmer med andre instrumenter. 4 fod er en oktav over det normale, mens 16 fod er en oktav under. De andre to kor er ogs\xc3\xa5 to 8 fod. Disse 8 f\xc3\xb8dder er lidt sv\xc3\xa6ve i tone p\xc3\xa5 hver sin side af den "normale" 8 fod. Det er meget forskelligt fra harmonika til harmonika, hvordan disse sv\xc3\xa6ve toner lyder. Med denne sv\xc3\xa6vhed menes, at der er forskel i klangfarven. Hvis forskellen mellem den normale 8 en af de sv\xc3\xa6ve 8 f\xc3\xb8dder er p\xc3\xa5 2 til 3 slag pr. sekund, er harmonikaen stemt i italiensk tremolo (tremolo betyder p\xc3\xa5 latin sk\xc3\xa6vhed). Jo st\xc3\xb8rre antallet af slag er imellem den normale 8 fod og mellem den sk\xc3\xa6ve 8 fod kaldes stemningen tysk, fransk, slovensk, hvor tysk er den, der ligner italiensk mest._NEWLINE_De mest almindelige baskor er det dybe og det lave. Mellem disse to kor er der en oktav.\n_START_SECTION_\nRegistre\n_START_PARAGRAPH_\nRegistrene er de forskellige m\xc3\xa5der, hvorp\xc3\xa5 man v\xc3\xa6lger hvilke kor, man vil spille. F.eks kan man have et registre, som hedder 4, 16. Det vil sige man spille korene 4 fod og 16 fod samtidig._NEWLINE_Registrenes placering er lige indenfor knapperne eller tangenterne i h\xc3\xb8jre side og bassiden. P\xc3\xa5 st\xc3\xb8rre harmonikaer kan nogle registre ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re dubleret i form af hageknapper (hageregistre). Disse g\xc3\xb8r det nemmere for harmonikaspilleren, at skifte register, mens han spiller, idet han ikke beh\xc3\xb8ver at flytte fingrene. I meget sj\xc3\xa6ldne tilf\xc3\xa6lde kan der ogs\xc3\xa5 v\xc3\xa6re et masterregistrer, der sl\xc3\xa5r alle kor (ogs\xc3\xa5 kaldet fuldkor) til, p\xc3\xa5 siden af harmonikaen._NEWLINE_Registrene skiftes ved hj\xc3\xa6lp af en registermekanisme, som under registrene. Denne mekanisme lukker og \xc3\xa5bner for de enkelte kor, og g\xc3\xb8r det muligt, at spille i de forskellige registre.\n_START_SECTION_\nProduktioner\n_START_PARAGRAPH_\nDen st\xc3\xb8rste produktion af harmonikaer sker i Italien og Rusland. De russiske knapharmonikaer er som oftest med b system, mens de italiensk producerede som oftest er med c system. De russiske harmonikaer har ofte en s\xc3\xa6r lugt, n\xc3\xa5r man spiller p\xc3\xa5 dem. Dette skyldes den m\xc3\xa5de, hvorp\xc3\xa5 de fremstiller harmonikaen p\xc3\xa5 i Rusland . Alle harmonikaer er h\xc3\xa5ndlavet.\n_START_SECTION_\nRemme\n_START_PARAGRAPH_\nDe fleste harmonikaer har remme. Der er en rem p\xc3\xa5 bas-siden, som bruges til at tr\xc3\xa6kke b\xc3\xa6lgen ud. Der er ogs\xc3\xa5 skulder-remme, som skal holde diskantsiden i ro, n\xc3\xa5r man spiller p\xc3\xa5 instrumentet, eller for at holde instrumentet oppe, n\xc3\xa5r man st\xc3\xa5r op. Remmene bliver holdt sammen med en strop. Den kan l\xc3\xb8ses, s\xc3\xa5 man kan f\xc3\xa5 instrumentet af. Denne strop g\xc3\xb8r, at remmene ikke glider fra hinanden.\n_START_SECTION_\nDen diatoniske harmonika\n_START_PARAGRAPH_\nDen diatoniske harmonika er meget lig en mundharmonika i teknisk opbygning. Den enkelte knap har forskellige toner, afh\xc3\xa6ngig af om der tr\xc3\xa6kkes eller skubbes i b\xc3\xa6lgen. Dette giver mulighed for meget kompakte instrumenter, som dog ofte er begr\xc3\xa6nset til nogle f\xc3\xa5 tonearter. De diatoniske harmonikaer er meget udbredt i store dele af Vesteuropa, Storbritanien og Irland. Den diatoniske harmonika er den mest popul\xc3\xa6re harmonika i verden.\n_START_SECTION_\nDen enradede diatoniske harmonika\n_START_PARAGRAPH_\nDen enradede diatoniske harmonika, ogs\xc3\xa5 kaldet "den tyske harmonika", har \xc3\xa9n r\xc3\xa6kke knapper i h\xc3\xb8jre side. Der er 10 knapper i denne r\xc3\xa6kke, alts\xc3\xa5 20 toner, idet der er forskel p\xc3\xa5, om man tr\xc3\xa6kker ud eller ind. Den enradede diatoniske harmonika stemmer indenfor den tyske traditionsmusik oftest i tonearterne C, F, Bb og Eb, men kendes ogs\xc3\xa5 i tonearterne G og D fra den canadiske tradition. Den enradede diatoniske harmonika har oftest blot to basknapper, den ene er en bastone, mens den anden er en basakkord. Dette giver mulighed for at spille to akkorder med harmonikaen. Mange enraderspillere udvikler gennem tiden en teknik til, at udnytte bassen med halve og flygtige tryk, der giver det indtryk, at der er flere basakkorder end blot to.\n_START_SECTION_\nDen toradede diatoniske harmonika\n_START_PARAGRAPH_\nMens det ved den enradede diatoniske harmonika er nemt, at definere antallet af knapper osv., er det noget sv\xc3\xa6rere at give en klar definition p\xc3\xa5 den toradede diatoniske harmonika, idet der findes adskillinge versioner. Mange britiske og irske harmonikaer stemmer i D i f\xc3\xb8rste r\xc3\xa6kke mens hj\xc3\xa6lper\xc3\xa6kken er stemt i C# (alts\xc3\xa5 en lille sekund over f\xc3\xb8rster\xc3\xa6kken), der giver halvtoner, der ellers ikke ville v\xc3\xa6re tilg\xc3\xa6ngelige. P\xc3\xa5 den italienske toradede diatoniske harmonika er forskellen mellem den f\xc3\xb8rste r\xc3\xa6kke og den anden r\xc3\xa6kke en kvart eller en kvint\n_START_SECTION_\nDe tre- eller flerradede diatoniske harmonikaer\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes ogs\xc3\xa5 tre-, fire- og femradede diatoniske harmonikaer. Disse harmonikaer kan have op til 12 basser. Ofte udnyttes de ekstra r\xc3\xa6kker til at l\xc3\xa6gge flere tonearter, men den inderste af r\xc3\xa6kkerne ligger undertiden ogs\xc3\xa5 en halv tone ved siden af en af de andre r\xc3\xa6kker, for at give hj\xc3\xa6lpetoner, som ikke er tilg\xc3\xa6ngelige i de andre tonearter.\n_START_SECTION_\nAndre diatoniske harmonikaer\n_START_PARAGRAPH_\nNogle diatoniske harmonikaer har et antal hj\xc3\xa6lpeknapper placeret som en halv r\xc3\xa6kke. Disse g\xc3\xa5r under navnet halvandenradere eller to-en-halv-radere. Et eksempel p\xc3\xa5 disse er Hohners Club-system, der udover en r\xc3\xa6kke i C og en r\xc3\xa6kke i F har en hj\xc3\xa6lper\xc3\xa6kke, der indeholder tonerne n\xc3\xb8dvendige for at kunne spille i Bb.\n_START_SECTION_\nDen kromatiske harmonika\n_START_PARAGRAPH_\nEn kromatisk harmonika er en harmoni, hvor hver knap har \xc3\xa9n tone. Det vil sige, at ventiler parvis er ens, og derved giver samme tone uanset trykket. Den alment kendte harmonika i Danmark er af denne type, ligesom den er meget udbredt i \xc3\x98steuropa.\n_START_SECTION_\nDiskantside\n_START_PARAGRAPH_\nDiskantsiden, hvor melodien spilles, kan enten have knapper (dette kaldes en knapharmonika) eller et klaviatur pr\xc3\xa6cist som p\xc3\xa5 et klaver, orgel eller andre tasteinstrumenter. Disse kaldes tangentharmonikaer eller pianoharmonikaer og melodisiden af disse harmonikaer vil omg\xc3\xa5ende kunne spilles af pianister, organister etc._NEWLINE_P\xc3\xa5 en knapharmonika er tonerne opbygget efter den kromatiske skala. Hvis man tager en knapharmonika med tre r\xc3\xa6kker, vil man skulle tage f\xc3\xb8rste tone i den f\xc3\xb8rste r\xc3\xa6kke, den anden i den anden r\xc3\xa6kke. Dette er illustreret p\xc3\xa5 billedet til h\xc3\xb8jre. Dette er hvis harmonikaens knapper er opbygget efter det s\xc3\xa5kaldet b system. Hvis harmonikaen er opbygget efter system c k\xc3\xb8rer tonerne fra 3.r\xc3\xa6kke til 2.r\xc3\xa6kke til 1.r\xc3\xa6kke og tilbage igen. B systemet er bedre for teknisk udfordrende arbejde, mens c systemet er nemmere at spille akkorder og sm\xc3\xa5 melodier p\xc3\xa5._NEWLINE_Hvis en knapharmonika har flere end tre r\xc3\xa6kker, \xc3\xa6ndres dette ikke. Hvis der kommer en 4. r\xc3\xa6kke, er den den som den 1.r\xc3\xa6kke, og hvis der kommer en 5. r\xc3\xa6kke, er den den samme som den 2. osv. Dette g\xc3\xa6lder for begge typer knapsystemer. Grunden til disse ekstra r\xc3\xa6kker, er for at g\xc3\xb8re det nemmere for harmonikaspilleren at spille visse sange, da man kan lave andre fingers\xc3\xa6tninger._NEWLINE_Fordi knappene er opbygget p\xc3\xa5 denne m\xc3\xa5de, \xc3\xa6ndres den m\xc3\xa5de hvorp\xc3\xa5 man tager en akkord sig ikke, man flytter bare sit greb. Dette er ogs\xc3\xa5 g\xc3\xa6ldende ved skalaere._NEWLINE_P\xc3\xa5 grund af det store antal knapper p\xc3\xa5 harmonikaer, kan der p\xc3\xa5 visse instrumenter, hvor der ikke er nok plads til det antal ventiler, der skal bruges, n\xc3\xa5r h\xc3\xb8jre side er fyldt ud med knapper. Derfor kan man nogle gange komme ud for, at harmonikaen er forsynet med s\xc3\xa5kaldte pynteknapper. Pynteknapperne kan trykkes ned ligesom alle andre knapper, og der er liges\xc3\xa5 meget modstand i dem, som i andre knapper. Forskellen er blot, at mens de almindelige metalr\xc3\xb8r har en destination, har pynteknappernes metalr\xc3\xb8r ikke. Pynteknapperne er, hvis de er p\xc3\xa5 harmonikaen, foroven og forneden p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jresiden.\n_START_SECTION_\nAkkordeon med converter\n_START_PARAGRAPH_\nAccordeon er den internationale betegnelse for en harmonika. Et akkordeon med converter er en kromatisk harmonika, som ud over standardbas har melodibas (engelsk: free bass system). Melodibassen er et bassystem, hvor knapperne er arrangeret, som en spejlvendt version af diskantsiden p\xc3\xa5 en kromatisk knapharmonika. De spiller enkelte toner, og akkorder skal selv formes. Ved hj\xc3\xa6lp af melodibas er det muligt, at spille efter klavernoder. For at skifte mellem bassystemer, er der en converter (omskifter), der bruges til at skifte. Denne kan sidde forskellige steder, men oftest p\xc3\xa5 de nye er den placeret bag registrene._NEWLINE_Akkordeonet kan enten have knapper eller klaviatur i h\xc3\xb8jre side.\n_START_SECTION_\nElektroniske harmonikaer\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes overordnet to forskellige slags elektroniske harmonikaer. De halvakutiske harmonikaer og elharmonikaerne._NEWLINE_Et godt eksempel p\xc3\xa5 en halvakustisk harmonika er basharmonikaen. En basharmonika har en udgang til et jackstik, s\xc3\xa5 den kan tilsluttes en forst\xc3\xa6rker. M\xc3\xa5den hvorp\xc3\xa5 lyden opfanges, og kan sendes videre til forst\xc3\xa6rker, er ved at der sidder to h\xc3\xb8jttalere p\xc3\xa5 metalgitteret, hvor lyden kommer ud. Disse h\xc3\xb8jttalere opfanger lyden som mikrofoner, og sender lyden videre. Selve basharmonikaen har kun knapper i h\xc3\xb8jre side, hvor der i venstre er luftknappen. Basharmonikaen har som oftest ingen registre._NEWLINE_P\xc3\xa5 en elharmonika sidder nogle sensorere i b\xc3\xa6lgen, der f\xc3\xb8ler, hvor kraftigt der tr\xc3\xa6kket eller skubbes p\xc3\xa5 b\xc3\xb8lgen. Elharmonikaen giver mulighed for, at spille p\xc3\xa5 mange forskellige slags harmonika, men den giver ogs\xc3\xa5 mulighed for, at spille forskellige andre instrumenter p\xc3\xa5 harmonikaen. Det kan v\xc3\xa6re instrumenter, som en kontrabas eller forskellige fl\xc3\xb8jter. P\xc3\xa5 grund af sensorerne i b\xc3\xa6lgen er det muligt at f\xc3\xa5 et udtryk p\xc3\xa5 fl\xc3\xb8jterne, som ikke er muligt at f\xc3\xa5, hvis man spiller disse fl\xc3\xb8jter p\xc3\xa5 et keyboard._NEWLINE_Indbygget i elharmonikaen er en forst\xc3\xa6rker, og p\xc3\xa5 de store elharmonikaere er der ogs\xc3\xa5 indbygget h\xc3\xb8jttalere, mens de mindre skal v\xc3\xa6re sluttet til en forst\xc3\xa6rker eller h\xc3\xb8retelefoner for at kunne h\xc3\xb8re harmonikaen. Den mest kendte producent af Elharmonikaer er Roland. Roland V-accordion (Roland Virtual Accordion) blev f\xc3\xb8rste gang pr\xc3\xa6senteret i 2004. Dette skete p\xc3\xa5 Musikmesse Frankfurt.\n_START_SECTION_\nVerdens st\xc3\xb8rste harmonika\n_START_PARAGRAPH_\nVerdens st\xc3\xb8rste spilbare harmonika, som er lavet af italineren Giancarlo Francenella. Harmonikaen vejer ca. 200 kg, og m\xc3\xa5ler 2,53 m h\xc3\xb8j, 1,9 m bred og 85 cm dyb. Giancarlo brugte over 1000 timer p\xc3\xa5 at bygge denne k\xc3\xa6mpeharmonika, og han navngav harmonikaen Castelfidardo efter byen, hvori den var fremstillet, som ligger i Ancona i Italien. Harmonikaen er en 5:1 model af Giancarlos orginale harmonika.\n_START_SECTION_\nB\xc3\xa6lgtegn\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xa6lgtegn er to forskellige tegn, der fort\xc3\xa6ller om, hvorn\xc3\xa5r man skal vende b\xc3\xa6lgen. Der er et tegn for at tr\xc3\xa6kke ud, og et tegn for at skubbe ind. Tegnet for at tr\xc3\xa6kke ud bruges oftes, som det f\xc3\xb8rste b\xc3\xa6lgtegn i en melodi, idet man ofte starte med b\xc3\xa6lgen lukket. Man kan dog ogs\xc3\xa5 starte med to af disse tegn, hvilket betyder at man skal starte med b\xc3\xa6lgen lidt ude.\n_START_SECTION_\nRegistertegn\n_START_PARAGRAPH_\nRegistertegn er tegnet for, hvilket toneregister harmonikaspillen skal spille i. Hvis der ikke st\xc3\xa5r noget registertegn, betyder det, at harmonikaspilleren skal spille i almindelig 8-fod. Ved registerskift skifter man registrene midt under en melodi. Dette illustreres med, at der st\xc3\xa5r et nyt registertegn.\n_START_SECTION_\nStandardbasnoder\n_START_PARAGRAPH_\nEt standardbassystem er opbygget p\xc3\xa5 en speciel m\xc3\xa5de. Der bruges heller ikke "normale" noder til at beskrive dem. Standardbas s\xc3\xa5kaldte standardbasnode. Standardbasnoderne minder meget om de normale noder, dog er der v\xc3\xa6sentlige forskelle. For det f\xc3\xb8rste har det ingen betydning i hvilken oktav tonen ligger i, da alle tonerne kun findes i en oktav p\xc3\xa5 harmonikaen. Denne oktav kan \xc3\xa6ndre ved at skifte register. En anden ting, som er en v\xc3\xa6sentlig forskel mellem standardbasnoder og almindelige noder, er m\xc3\xa5den, hvorp\xc3\xa5 akkorden st\xc3\xa5r. Hvis man skriver en akkord i almindelige noder, skriver man hvilke toner den best\xc3\xa5r af. Hvis man f.eks skal skrive en c7, skriver man en c og skriver 7 over noden. Der skrives stort M over dur-akkorder og lille m over mol-akkorder. Dim-akkorder skrives med et d over. Ved russisk notering skrives der stort B over en dur-akkord, mens der bruges stort M over mol-akkorderne. I visse tilf\xc3\xa6lde skrives der ogs\xc3\xa5 hvilken tonart, akkorden er i og hvilken tonart bastone er i over noden.\n_START_SECTION_\nFingers\xc3\xa6tning\n_START_PARAGRAPH_\nEn fingers\xc3\xa6tning er en beskrivelse af, hvordan harmonikaspilleren skal s\xc3\xa6tte fingerne. Tommelfingeren er defineret som 1. finger, mens lillefingeren er difineret som 5. finger. Dette er det samme b\xc3\xa5de for h\xc3\xb8jre og venstre h\xc3\xa5nd. Tallet p\xc3\xa5 fingeren, der skal spille en p\xc3\xa5g\xc3\xa6ldende tone, skrives over noden for denne. P\xc3\xa5 en knapharmonika, der har flere end 3 r\xc3\xa6kker, g\xc3\xa5r den samme tone igen to gange. For at vise hvilken knap man skal spille, understreger man tallet fra fingers\xc3\xa6tningen eller markerer det med et lille kryds.\n_START_SECTION_\nKropsposition\n_START_PARAGRAPH_\nDen kromatiske harmonika spilles siddende. Remmene skal v\xc3\xa6re indstillet s\xc3\xa5dan, at det er muligt, at instrumentet kan hvile p\xc3\xa5 l\xc3\xa5rene af harmonikaspilleren, for at ikke \xc3\xb8del\xc3\xa6gge harmonikaspillerens ryg. Remmenes funktion er, at holde diskantsiden i ro. Nogle harmonikaspillere har diskantsiden st\xc3\xb8ttende imod h\xc3\xb8jre l\xc3\xa5r, dette g\xc3\xb8res med remmene for at holde diskantsiden stille._NEWLINE_Harmonikaspillerens ryg skal v\xc3\xa6re ret, n\xc3\xa5r han spiller p\xc3\xa5 instrumentet. Derfor sidder harmonikaspilleren yderst p\xc3\xa5 stolen. H\xc3\xb8jden af stolen er ogs\xc3\xa5 vigtig, for at harmonikaspilleren sidder godt. Det bedste spilleposition er, n\xc3\xa5r stolen er s\xc3\xa5 h\xc3\xb8j, at harmonikaspillerens ben danner en 90 graders vinkel eller mere med stolens ben.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa5ndstilling\n_START_PARAGRAPH_\nAlle fingrene p\xc3\xa5 h\xc3\xb8jreh\xc3\xa5nden bruges. Tommelfingeren kaldes 1. finger, pegefingeren kaldes 2. finger osv. Det samme g\xc3\xa6lder venstre h\xc3\xa5nd. Nogle harmonikaspillere spiller ikke med 1. finger i diskantsiden, fordi de vil holde diskantsiden. Diskantsiden beh\xc3\xb8ves ikke at holdes p\xc3\xa5 plads, hvis man sidder i den rigtige kropsposition, der er dette lidt t\xc3\xa5beligt. I venstreh\xc3\xa5nd bruger man normalt ikke 1. finger til andet end at betjene luftknappen. Dog kan 1. finger n\xc3\xa5 og spille f\xc3\xb8rste r\xc3\xa6kke og bruges derfor en sj\xc3\xa6lden gang til dette form\xc3\xa5l. Det kr\xc3\xa6ver dog lidt \xc3\xb8velse at l\xc3\xa6re, at bruge 1. finger i venstre h\xc3\xa5nden.\n_START_SECTION_\nForedragsbetegnelser\n_START_PARAGRAPH_\nEn harmonikaspiller skal spille p\xc3\xa5 forskellige m\xc3\xa5der, alt efter hvilke foredragsbetegnelser, der st\xc3\xa5r i noderne. Alt efter spillem\xc3\xa5den, der st\xc3\xa5r i noderne, spiller harmonikaspilleren forskelligt. Hvis der st\xc3\xa5r legato i teksten, spiller harmonikaspilleren med sammenbundne tone. Det vil sige, at der ikke skal v\xc3\xa6re h\xc3\xb8rbare pauser mellem tonerne. Derfor er det n\xc3\xb8dvendigt for en harmonikaspiller, der skal spille legato, at spille tonerne s\xc3\xa5 hurtigt efter hinanden, uden at komme til at spille dem samtidigt. En anden vigtig spillem\xc3\xa5de, som harmonikaspillere ofte benytter sig af, er staccato. Ved staccatospil spilles der meget korte tone. Hvor harmonikaspillerens fingre n\xc3\xa6rmest skal hoppe p\xc3\xa5 tonerne.\n_START_SECTION_\nBrug og repertoire\n_START_PARAGRAPH_\nIdet harmonikaen er et forholdsvis nyt instument, og fordi der var stor modstand mod instrumentet i dets f\xc3\xb8rste leve \xc3\xa5r, blev der ikke skrevet s\xc3\xa5 meget musik for harmonika f\xc3\xb8r 1900. For at blive taget alvorligt som et koncertinstrument, blev der behov for, at oprette skoler, der kunne give instruktion p\xc3\xa5 et h\xc3\xb8jt niveau om instrumentet, for at \xc3\xb8ge udviklingen af et originalt repertoire af anerkendte komponister. Hugo Herrmann var den f\xc3\xb8rste komponist, der skrev musik for solo harmonika. Stykket hed "Sieben neue Spielmusiken", og blev udgivet i 1927. Herrmann havde skrevet musikken efter aftale med komponisten Paul Hindemith, som blandt andet i 1922 havde skrevet "Kammermusik No.1", som indeholdt en harmonika stemme._NEWLINE_I 1931 grundlagde Ernst Hohner "Harmonika-Fachschule" i Trossingen, og begyndte at udgive musik og undervisningsmaterialer for alle mulige harmonikaer. Herrmann blev leder af skolen, og skolen blev senere et officielt statslig akademi. Akademiet uddannede gode kandidater, som ogs\xc3\xa5 hjalp til, at udvide harmonikaens repertoire. Omkring 1945 blev der skrevet store stykker for harmonika, is\xc3\xa6r for flere harmonikaer. Det var ogs\xc3\xa5 i den periode, at det blev foretrukket, at skrive for accordeon, og der blev derfor skrevet f\xc3\xa6rre stykker for standartbas._NEWLINE_Der skete en kolossal v\xc3\xa6kst i repertoriret omkring, da St\xc3\xa4dtische Musikschule Trossingen ville udvide m\xc3\xa6ngden af eksperimenterende og atonal musik i deres koncerter. En vigtig komponist af ny musik for harmonika i den periode var Wolfgang Jacobi, men det var ogs\xc3\xa5 i denne periode, at der udkom en del harmonikamusik fra Scandinaviske komponister, som bl.a. danske Ole Schmidt._NEWLINE_Op i gennem 1960\'erne inspirerede den danske accordeonspiller Mogens Ellegaard en r\xc3\xa6kke nordiske komponister til at skrive musik til accordeon. Blandt andet komponister som: Torbj\xc3\xb6rn Iwan Lundquist, Vagn Holmboe, Arne Nordheim og Per N\xc3\xb8rg\xc3\xa5rd til at skrive kammermusik og musik for solo harmonika. Mogens Ellegaard fik harmonika som fag p\xc3\xa5 de indflydelsesrige skandinaviske konservatorier, og var blandt andet med til at g\xc3\xb8re knapper i diskantsiden mere popul\xc3\xa6r._NEWLINE_I de sidste to \xc3\xa5rtier er ligeledes sket en enorm stigning for repertoiret for harmonika. Men denne stigning i repertoiret er slet ikke slut. Harmonikamusik oplever i \xc3\xb8jeblikket en blomstring og nogle tror at harmonikaen bliver den 21. \xc3\xa5rhundredes instrument._NEWLINE_I dag er det musikere som Teodoro Anzellotti, Stefan Hussong, Ivan Koval, Mie Miki, Elsbeth Moser og Hugo Noth, som opl\xc3\xa6rer de nye harmonikaspillere p\xc3\xa5 forskellige konservatorier. Musisk har musikerne forladt standartbassen, og spiller derfor p\xc3\xa5 melodibas, dog er der stadig ikke sket den samme udvikling p\xc3\xa5 instrumentet, idet det stadig er muligt at spille standartbas p\xc3\xa5 instrumentet._NEWLINE_Repertoiret for harmonika best\xc3\xa5r af mange forskellige genrer, men ofte af valse, marcher, polkaer og tangoer. Tidligt i harmonikaens historie blev den brugt til valse og polkaer i det sydlige Texas og nordlige Mexico. Harmonikaen bruges dog ogs\xc3\xa5 til Jazz, og der har bl.a. deltaget harmonikaspillere p\xc3\xa5 Jazz festivalen i K\xc3\xb8benhavn. Harmonikaen er ogs\xc3\xa5 blevet brugt i Louisiana i Cajun, hvor instrumentet er dokumenteret tilbage til 1870\'erne._NEWLINE_Harmonika er ofte brugt i forbindelse med tangoer. Harmonikaspilleren Allan Harboe Karlsson g\xc3\xa5r s\xc3\xa5 vidt som at sige "uden harmonika ingen tango". En meget vigtig komponist inden for tangoen var Astor Piazzolla, som dog skrev musikken til bandoneon. Men da de to instrumenter ligner hinanden meget, er det sv\xc3\xa6rt for harmonikaspillerne, der vil spille tango, at komme uden om Piazzolla. Duo Mythos med Bjarke Mogensen og Rasmus Kj\xc3\xb8ller er kendt ogs\xc3\xa5 uden for Danmark. I 2012 vandt den en konkurrence i Nederlandene, og Bjarke Mogensen har optr\xc3\xa5dt i M\xc3\xbcnchen med Philharmonikerne som 12-\xc3\xa5rig og i Br\xc3\xbcgge, Wien, London og i Carnegie Hall i New York. Han har modtaget flere \xc3\xa6resbevisninger.'