b'\n_START_ARTICLE_\nBirgitte Berg Nielsen\n_START_SECTION_\nFamilie og uddannelse\n_START_PARAGRAPH_\nBirgitte var datter af l\xc3\xa6reren Jens Nikolaj Poulsen Berg (1827-81) og Dorthe Marie Jensen (1835-1909). I 1877 gik hun p\xc3\xa5 Askov H\xc3\xb8jskole og blev opl\xc3\xa6rt som mejerske i 1878-80. I 1882 blev hun l\xc3\xa6rerinde fra Femmers Kvindeseminarium og de f\xc3\xb8lgende to \xc3\xa5r arbejdede hun som privatl\xc3\xa6rerinde.\n_START_SECTION_\nKvindebev\xc3\xa6gelsen\n_START_PARAGRAPH_\nVilk\xc3\xa5renes for kvinders arbejde var under opbrydning i disse \xc3\xa5r, og Birgitte s\xc3\xa5 tidligt, at der manglede uddannelsesmuligheder i husholdning. I 1891 og 1894 fremlage hun planer for husgerningsundervisning som forts\xc3\xa6tterundervisning for piger efter b\xc3\xb8rneskolen. K\xc3\xb8benhavns kommune s\xc3\xa5 velvilligt p\xc3\xa5 det, men realiserede f\xc3\xb8rst hende id\xc3\xa9er i 1898 og her under en noget anden form._NEWLINE_I 1885 flyttede Birgitte til K\xc3\xb8benhavn for at blive kommunel\xc3\xa6rerinde og allerede i sine f\xc3\xb8rste \xc3\xa5r i byen blev hun et aktivt medlem af Dansk Kvindesamfund. Her blev hun husholdningssagens fremmeste fortaler og fik flere gange sagen rejst i h\xc3\xb8jskolekredse, landmandsforsamlinger og afholdskredse. Hun argumenterede ogs\xc3\xa5 i flere fagblade for, at sagen var vigtig nok til at blive taget op af staten. I 1899 vedtog Danske Kvindesamfund at st\xc3\xb8tte hende forslag og sagen blev derefter rejst flere gange politisk uden resultat. Hun gav dog ikke op og fortsatte med arbejde og videreuddanne sig. Fra 1903-15 var hun forstander Dansk Kvindesamfunds husholdningskurser.\n_START_SECTION_\nHusholdningsskole- og seminarium\n_START_PARAGRAPH_\nOmkring \xc3\xa5rhundredeskiftet startede flere uddannelser for husholdningsl\xc3\xa6rere, men de fleste af disse levede ikke op til Birgittes h\xc3\xb8je, faglige \xc3\xb8nsker for uddannelsen. Derfor \xc3\xa5bnede hun i 1905 Birgitte Berg Nielsens Husholdningsskole og Husholdningsseminarium. Skolen afholdte en lang r\xc3\xa6kke kortere praktiske kurser med henblik p\xc3\xa5 ans\xc3\xa6ttelse eller arbejde i eget hjem mens seminariet, der blev drevet i samarbejde med Landboh\xc3\xb8jskolen, havde tre\xc3\xa5rige kurser for husholdningsl\xc3\xa6rerinder - alts\xc3\xa5 et \xc3\xa5r l\xc3\xa6ngere end de andre uddannelser for husholdningsl\xc3\xa6rerinder. _NEWLINE_I 1906 var Birgitte initiativtager for P\xc3\xa6dagogisk Forening for Husholdningsl\xc3\xa6rerinder, hvilket er blevet sset som en modsvar p\xc3\xa5 Magdalene Lauridsens Forening for Husholdnngsl\xc3\xa6rerinder- og l\xc3\xa6rere samme \xc3\xa5r._NEWLINE_Husholdningsskolerne modtog et mindrestatstilskud og som resultat heraf, blev Birgitte i 1907 udn\xc3\xa6vnt til statskonsulent for husholdningsundervisning. Hun blev derved den f\xc3\xb8rste kvinde i en tilsynsstilling._NEWLINE_Hun var medlem af den store husholdningskommission i 1918-20, der udarbejde retningslinjer for husholdningsl\xc3\xa6rerindeuddannelsen. I 1924 blev der indf\xc3\xb8rt statslige standarter og uddannelsestiden blev sat til to \xc3\xa5r. Birgitte fastholdt dog en overbygning med et ekstra \xc3\xa5rs studie p\xc3\xa5 Landboh\xc3\xb8jskolen.'