b'\n_START_ARTICLE_\nPolitik i K\xc3\xb8benhavn\n_START_PARAGRAPH_\nPolitik i K\xc3\xb8benhavn er ikke en entydig enhed. Magten er delt mellem kommuner, regioner og staten. Byen K\xc3\xb8benhavn er spredt p\xc3\xa5 18 kommuner og to regioner. Danmarks Statistik laver en byopg\xc3\xb8relse ud fra FNs retningslinjer, hvor afstanden mellem husene ikke overstiger 200 meter. Denne opg\xc3\xb8relse afgr\xc3\xa6nser byen K\xc3\xb8benhavn til dele af 18 kommuner, hvoraf en del af Rudersdal, Fures\xc3\xb8, Ballerup, Ish\xc3\xb8j og Greve kommuner ligger uden for byen.\n_START_SECTION_\nPolitisk-historisk udvikling\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb8benhavn har altid indtaget en s\xc3\xa6rstilling i dansk politisk historie, og f\xc3\xb8rst relativt sent har byen f\xc3\xa5et en styreform, der kan kaldes demokratisk. Samtidig er byens nuv\xc3\xa6rende mellemformstyre endnu nutildags unikt i Danmark, idet borgmesterposterne ikke kun bes\xc3\xa6ttes af det politiske flertal, men afspejler en konstitueringsaftale partierne imellem.\n_START_SECTION_\nTidligste status\n_START_PARAGRAPH_\nI de tidligste tider var byens s\xc3\xa6rstatus udm\xc3\xb8ntet i, at den tilh\xc3\xb8rte kirken. Byen var en gave fra Valdemar 1. den Store til biskop Absalon. Dette forhold varede ved indtil 1416, hvor Erik 7. af Pommern fik byen til eje. Omend begrebet borgmester n\xc3\xa6vnes fra midten af 1300-tallet, og hovedstadens f\xc3\xb8rste stadsret (etableret i 1524) rummede lokale bef\xc3\xb8jelser, var den almindelige borgers indflydelse p\xc3\xa5 bystyret meget beskeden.\n_START_SECTION_\nNye privilegier\n_START_PARAGRAPH_\nBelejringen af K\xc3\xb8benhavn i 1660 under Svenskekrigene \xc3\xa6ndrede byens position. Som f\xc3\xb8lge af byens succesfulde modstand mod svenskerne opn\xc3\xa5ede byen fra kong Frederik 3. nye privilegier, der varede ved indtil 1840._NEWLINE_Magistraten bestod af 3-4 borgmestre og et skiftende antal (normalt 6-8) r\xc3\xa5dm\xc3\xa6nd, som alle var kongevalgte. Den borgmester, som var formand for magistraten, havde titlen pr\xc3\xa6sident, fra 1747 overpr\xc3\xa6sident._NEWLINE_Byens nye privilegier bestod i, at borgerskabet sammen med magistraten fik ret til at v\xc3\xa6lge 32 borgere blandt byens velst\xc3\xa5ende k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd, som i f\xc3\xa6llesskab med magistraten skulle varetage byens anliggender.\n_START_SECTION_\nBorgerrepr\xc3\xa6sentationen etableres\n_START_PARAGRAPH_\nDenne styreform varede ved indtil 1840, hvor kong Christian 8. udstedte en ny forordning om kommunalbestyrelsen i K\xc3\xb8benhavn. Denne ordning lagde grundlaget for et mere moderne bystyre. Den 32 mand store forsamling, der med tiden var blevet selvsupplerende, blev afl\xc3\xb8st af en folkevalgt borgerrepr\xc3\xa6sentation p\xc3\xa5 36 medlemmer._NEWLINE_Men der var ikke tale om almindelig valgret. Valgret og valgbarhed var betinget af borgerskab og skattebetaling og for halvdelens vedkommende desuden af ejendomsbesiddelse. Blot 1,6\xc2\xa0% af hovedstadens indbyggere havde s\xc3\xa5ledes valgret ved det f\xc3\xb8rste valg i 1840, hvilket ikke adskilte sig v\xc3\xa6sentligt fra den procentdel der havde valgret til nationale valg._NEWLINE_Magistraten bestod af en overpr\xc3\xa6sident og tre borgmestre samt seks r\xc3\xa5dm\xc3\xa6nd. Kongen udpegede overpr\xc3\xa6sidenten og borgmestrene, mens r\xc3\xa5dm\xc3\xa6ndene fremover blev valgt af borgerrepr\xc3\xa6sentationen. Stadig var borgerrepr\xc3\xa6sentationens indflydelse dog meget h\xc3\xa6mmet; ikke mindst fordi de stridigheder, der m\xc3\xa5tte opst\xc3\xa5 mellem borgerrepr\xc3\xa6sentationen og magistraten, blev afgjort af kongens centrale forvaltningsorgan, det Danske Kancelli, der typisk bakkede magistraten op._NEWLINE_Kommunernes ret til selvstyre blev sl\xc3\xa5et fast med Grundloven (1849), hvilket ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5virkede K\xc3\xb8benhavn. Beslutningskompetencen l\xc3\xa5 i f\xc3\xa6llesskab hos magistraten og borgerrepr\xc3\xa6sentationen, og magtfordelingen mellem de to var uforandret fra 1857 indtil 1938._NEWLINE_Borgerrepr\xc3\xa6sentationens status over for magistraten blev afklaret i 1857. Magten blev forskudt i retning af borgerrepr\xc3\xa6sentationen, der overtog nogle resortomr\xc3\xa5der fra gamle direktioner og kommissioner. Samtidig skulle magistratens medlemmer nu fremover v\xc3\xa6lges af borgerrepr\xc3\xa6sentationen og efterf\xc3\xb8lgende stadf\xc3\xa6stes af kongen. Den nye magistrat var sammensat af fire borgmestre, der blev valgt for livstid, og fire r\xc3\xa5dm\xc3\xa6nd, der blev valgt for seks \xc3\xa5r ad gangen. Overpr\xc3\xa6sidenten, der fremdeles blev kongeligt udpeget, var fortsat formand for magistraten._NEWLINE_Fra omkring 1860, hvor Frederiksberg blev regnet som h\xc3\xb8rende til K\xc3\xb8benhavn, kom byen til at d\xc3\xa6kke over flere kommuner end K\xc3\xb8benhavns Kommune og byens politiske historie bliver splittet op._NEWLINE_Gruppen af kommunale valgberettigede blev gradvist udvidet i mere demokratisk retning. Det skete i 1861, 1865 og i 1908. Efterh\xc3\xa5nden som de politiske partier opstod, begyndte borgmestrene ikke kun at optr\xc3\xa6de som embedsm\xc3\xa6nd, men som politikere. I 1903 fik Socialdemokratiet med Jens Jensen i spidsen et gennembrud, da han overtog finansforvaltningen (Magistratens 2. Afdeling) og dermed reelt magten i K\xc3\xb8benhavns Kommune._NEWLINE_K\xc3\xb8benhavns Kommunes magistratsstyre bet\xc3\xb8d, at magten stadig l\xc3\xa5 i mange kommissioner, udvalg og bestyrelser, og helt op til nutiden har disse vell\xc3\xb8nnede poster v\xc3\xa6ret lige s\xc3\xa5 politisk attraktive som selve borgmesterposterne. Det har bl.a. gennem tiden v\xc3\xa6ret bestyrelsesposter i K\xc3\xb8benhavns Havn, K\xc3\xb8benhavns Frihavn, Ny Carlsberg Glyptotek, \xc3\x98restadsselskabet, Kommunekemi, K\xc3\xb8benhavns Energi, Hovedstadens Sygehusf\xc3\xa6llesskab, Hovedstadens Udviklingsr\xc3\xa5d, Byfornyelsesselskabet K\xc3\xb8benhavn, R98, Thorvaldsens Museum, Kommunernes L\xc3\xb8nningsn\xc3\xa6vn, kommunale boligselskaber etc.\n_START_SECTION_\nEndelig demokratisering i 1938\n_START_PARAGRAPH_\nDen egentlige demokratisering af K\xc3\xb8benhavns Kommune skete f\xc3\xb8rst i 1938, hvor borgerrepr\xc3\xa6sentationen fik tillagt ener\xc3\xa5dig beslutningskompetence, mens magistraten fik den administrative myndighed og blev reduceret til forvaltningsapparat. Konsekvensen blev, at overpr\xc3\xa6sidenten udtr\xc3\xa5dte af magistraten, og formandskabet overgik til den valgte overborgmester (Viggo Christensen). I realiteten var overpr\xc3\xa6sidenten allerede da i mange \xc3\xa5r ikke blevet udpeget af kongen som s\xc3\xa5dan, men af Indenrigsministeriet, og overpr\xc3\xa6sidenten var typisk en embedsmand fra et ministerium._NEWLINE_Kommunalreformen (1970) p\xc3\xa5virkede ogs\xc3\xa5 K\xc3\xb8benhavns Kommune. Reformen tilsagde, at K\xc3\xb8benhavns Kommune skulle opretholdes som \xc3\xa9n kommune, der fortsat var b\xc3\xa5de prim\xc3\xa6rkommune og amtskommune. Magistratsordningen blev der ikke pillet ved, og K\xc3\xb8benhavn blev derfor fortsat styret af to organer, hvor borgerrepr\xc3\xa6sentationen var den besluttende myndighed, mens magistraten var den ud\xc3\xb8vende myndighed. Medlemmer af magistraten, der i alt havde et antal af syv inklusive overborgmesteren, skulle v\xc3\xa6lges blandt borgerrepr\xc3\xa6sentationens medlemmer. Samtidig blev r\xc3\xa5dm\xc3\xa6ndene afskaffet._NEWLINE_Siden januar 1998 har kommunen haft mellemformstyre med delt administrativ ledelse. Det bet\xc3\xb8d, at det hidtidige magistratsstyre blev erstattet af et udvalgsbaseret styre, som man kender det fra landets \xc3\xb8vrige kommuner. Borgmesterposterne bliver dog stadig besat iht. en konstituteringsaftale og p\xc3\xa5 en m\xc3\xa5de, hvor b\xc3\xa5de flertallet og mindretallet f\xc3\xa5r borgmester- og udvalgsposter._NEWLINE_Siden K\xc3\xb8benhavns Kommunes voksede voldsomt i 1902 har det mange gange v\xc3\xa6ret foresl\xc3\xa5et at splitte den kommune op i mindre enheder. Forskellige skandaler, f.eks. KUC-sagen om misbrug af offentlige midler, d\xc3\xa5rlig revision og budgetoverskridelser har bl.a. f\xc3\xb8rt til diskussioner om en opdeling af kommunen i mere borgern\xc3\xa6re enheder. I 1997-2001 blev der gennemf\xc3\xb8rt et fors\xc3\xb8g med bydelsr\xc3\xa5d i fire bydele. R\xc3\xa5dene varetog omkring 80\xc2\xa0% af de kommunale opgaver (ikke de amtslige). I 2000 blev der derefter afholdt en vejledende folkeafstemning i kommunen om, hvorvidt lokalt bystyre skulle indf\xc3\xb8res. 33,6\xc2\xa0% stemte ja, 66,4\xc2\xa0% stemte nej, og stemmeprocenten var 70,5. Kun i Valby var der et flertal for lokalt styre. Borgerrepr\xc3\xa6sentationen valgte p\xc3\xa5 den baggrund at skrinl\xc3\xa6gge ideen om en opdeling af kommunen. Der b\xc3\xb8r tilf\xc3\xb8jes, at nogle af bydelsr\xc3\xa5dene, s\xc3\xa6rligt det p\xc3\xa5 Indre \xc3\x98sterbro, var pr\xc3\xa6get af skandaler og stridigheder, hvilket gav et billede af r\xc3\xa5denes arbejde som useri\xc3\xb8st.\n_START_SECTION_\nKommunerne\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb8benhavn best\xc3\xa5r af flere selvst\xc3\xa6ndige kommuner, hvorfor politiske dagorden ogs\xc3\xa5 s\xc3\xa6ttes af den lokale kommunalbestyrelse. Efter kommunalvalget i 2009 har 11 ud af 18 kommuner haft socialdemokratisk ledelse.\n_START_SECTION_\nRegionerne\n_START_PARAGRAPH_\nDet meste af Stork\xc3\xb8benhavn er placeret i Region Hovedstaden, mens de sydvestlige dele af placeres i Region Sj\xc3\xa6lland, der begge blev dannet i forbindelse med strukturreformen i 2005. Ved det sidste valg blev Vibeke Storm Rasmussen (S) valgt som regionsr\xc3\xa5dsformand for Region Hovedstaden, mens Regions Sj\xc3\xa6lland ledes af Steen Bach Nielsen (S)._NEWLINE_Regionerne driver, som det vigtigste, sygehusomr\xc3\xa5det i deres respektive regioner. I f\xc3\xa6llesskab driver de trafikselskabet Movia, som organiserer den offentlige transport i begge regioner (foruden Bornholm, der betjenes af BAT).\n_START_SECTION_\nPolitik p\xc3\xa5 tv\xc3\xa6rs af gr\xc3\xa6nser\n_START_PARAGRAPH_\nKommunerne i de enkelte regioner har et samarbejde i henholdsvis Kommunekontaktr\xc3\xa5d Hovedstaden og Kommunekontaktr\xc3\xa5d Sj\xc3\xa6lland. Her samarbejdes is\xc3\xa6r om de tilbud, der gives borgerne._NEWLINE_Fra 1974-1989 fungerede Hovedstadsr\xc3\xa5det som et centralt planl\xc3\xa6gningsorgan for hele hovedstadsregionen og HUR fungerede med omtrent samme form\xc3\xa5l fra 2000-2006._NEWLINE_En del af K\xc3\xb8benhavns n\xc3\xa6rmeste satellitbyer ligger i kommunerne Rudersdal, H\xc3\xb8rsholm, Aller\xc3\xb8d, Egedal, H\xc3\xb8je Taastrup og Solr\xc3\xb8d og disse betragtes som en del af Stork\xc3\xb8benhavn, og det politiske arbejde p\xc3\xa5 kommunalt niveau om byen K\xc3\xb8benhavn involverer derfor ofte kommuner fra hele Stork\xc3\xb8benhavn. Kommunerne p\xc3\xa5 den k\xc3\xb8benhavnske vestegn st\xc3\xa5r i den forbindelse ofte samlet og har samlede politiske udspil. Samarbejdet er formaliseret i Vestegnssamarbejdet, der omfatter de syv kommuner Albertslund, Br\xc3\xb8ndby, Glostrup, H\xc3\xb8je-Taastrup, Hvidovre, Ish\xc3\xb8j og Vallensb\xc3\xa6k._NEWLINE_Region Hovedstaden, Region Sj\xc3\xa6lland, K\xc3\xb8benhavns og Frederiksberg Kommune, Bornholms Regionskommune samt Kommunekontaktr\xc3\xa5d Hovedstaden og Sj\xc3\xa6lland deltager sammen med tilsvarende myndigheder fra Sk\xc3\xa5ne i \xc3\x96resundskomiteen, som er en regionalt samarbejde om at fjerne gr\xc3\xa6nsehindringer ved at bo og arbejde i \xc3\x98resundsregionen.'