b'\n_START_ARTICLE_\nFinanskrisen 2007-2009\n_START_SECTION_\nForl\xc3\xb8b\n_START_PARAGRAPH_\nKrisen havde sit udspring p\xc3\xa5 det amerikanske marked for subprime-l\xc3\xa5n. Dette marked fik store problemer, da de amerikanske boligpriser begyndte at falde fra midten af 2006 efter en \xc3\xa5rr\xc3\xa6kke med stadige husprisstigninger. Faldet i boligpriserne tog til i 2007. Mange boligejere oplevede derfor, at deres friv\xc3\xa6rdi forsvandt. Dermed forsvandt ogs\xc3\xa5 muligheden for, at de kunne optage nye l\xc3\xa5n i deres huse, hvilket for mange var en foruds\xc3\xa6tning for, at de fortsat kunne betale renter og afdrag p\xc3\xa5 deres eksisterende l\xc3\xa5n. Denne situation f\xc3\xb8rte til, at et stigende antal boligejere m\xc3\xa5tte g\xc3\xa5 fra hus og hjem. Sikkerheden for de v\xc3\xa6rdipapirer, der havde sikkerhed i fast ejendom, blev dermed ogs\xc3\xa5 tvivlsom, hvilket beskadigede de finansielle institutioner p\xc3\xa5 globalt plan. Fra for\xc3\xa5ret 2007 begyndte flere finansielle institutioner, der l\xc3\xa5 inde med subprime-obligationer, at registrere stigende tab. Det medf\xc3\xb8rte voksende uro, som spredte sig igennem det finansielle system. Krisen kulminerede, da det store amerikanske investeringshus Lehman Brothers indgav konkursbeg\xc3\xa6ring den 15. september 2008. Denne begivenhed fik aktieindeks verden over til at dykke kraftigt, og handelen imellem alverdens finansielle institutioner gik i st\xc3\xa5, s\xc3\xa5 de globale aktiemarkeder fr\xc3\xb8s til is. _NEWLINE_Myndighederne i de ber\xc3\xb8rte lande reagerede p\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke forskellige m\xc3\xa5der for at indd\xc3\xa6mme krisen. Verdens store centralbanker lempede pengepolitikken yderligere via rentes\xc3\xa6nkninger og forskellige former for kvantitative lempelser. Samtidig blev en r\xc3\xa6kke finanspolitiske lempelser vedtaget. I USA vedtog kongressen s\xc3\xa5ledes i oktober 2008 en redningspakke p\xc3\xa5 forslag af pr\xc3\xa6sident George W. Bush, og i februar 2009 endnu en stimulanspakke (American Recovery and Reinvestment Act of 2009) foresl\xc3\xa5et af den nye pr\xc3\xa6sident Barack Obama. I juni 2009 fremlagde den amerikanske regering en r\xc3\xa6kke forslag til at forbedre reguleringen af finansmarkederne fremover. I l\xc3\xb8bet af for\xc3\xa5ret 2009 vendte tilliden p\xc3\xa5 de amerikanske finansmarkeder efterh\xc3\xa5nden tilbage. I april 2009 erkl\xc3\xa6rede det amerikanske tidsskrift Time Magazine s\xc3\xa5ledes bankkrisen for overst\xc3\xa5et. New York Times udr\xc3\xa5bte i 2011 marts 2009 til at v\xc3\xa6re krisens lavpunkt, hvorefter de finansielle markeder begyndte at restituere sig.\n_START_SECTION_\nDatering\n_START_PARAGRAPH_\nDer findes forskellige udl\xc3\xa6gninger af den pr\xc3\xa6cise datering og dermed varigheden af krisen. Finanskrisens forl\xc3\xb8b har heller ikke v\xc3\xa6ret det samme i USA, hvor krisen startede, og de \xc3\xb8vrige lande, hvortil den efterh\xc3\xa5nden bredte sig. Desuden forveksles tit forl\xc3\xb8bet af den egentlige finanskrise (dvs. krisens forl\xc3\xb8b indenfor den finansielle sektor) og den bredere \xc3\xb8konomiske krise, som den gav startskuddet til, og som ofte ogs\xc3\xa5 i almindelig tale ben\xc3\xa6vnes "finanskrisen". _NEWLINE_If\xc3\xb8lge den danske \xc3\xb8konomiprofessor Peter Birch S\xc3\xb8rensen startede krisen s\xc3\xa5 sm\xc3\xa5t i for\xc3\xa5ret 2007, hvor begivenhederne p\xc3\xa5 det amerikanske marked for subprime-l\xc3\xa5n begyndte at medf\xc3\xb8re bekymring i bredere kredse. Ogs\xc3\xa5 det danske Udvalget om finanskrisens \xc3\xa5rsager (Rangvid-udvalget, opkaldt efter formanden, professor Jesper Rangvid) under Erhvervs- og V\xc3\xa6kstministeriet daterede i sin rapport fra 2013 den globale finanskrises begyndelse til 2007. Andre iagttagere regner Lehman Brothers\' konkursdato som startpunktet for den egentlige finanskrise og daterer alts\xc3\xa5 f\xc3\xb8rst selve krisens start til efter\xc3\xa5ret 2008. _NEWLINE_Man kan f\xc3\xa5 et indtryk af usikkerheden p\xc3\xa5 de finansielle markeder ved at betragte en finansiel indikator som det amerikanske s\xc3\xa5kaldte TED spread (jf. illustration). Det er forskellen (rentesp\xc3\xa6ndet) mellem kortfristede amerikanske statsg\xc3\xa6ldsbeviser og l\xc3\xa5nerenten p\xc3\xa5 interbankmarkedet. Da de amerikanske statsg\xc3\xa6ldsbeviser opfattes som risikofrie, afspejler dette rentesp\xc3\xa6nd den forventede kreditrisiko i den finansielle sektor. Det ses, at rentesp\xc3\xa6ndet steg kraftigt i sommeren 2007 og derefter var pr\xc3\xa6get af betydelige udsving i de n\xc3\xa6ste par \xc3\xa5r. I september 2008 i forbindelse med Lehman Brothers\' konkurs n\xc3\xa5ede det op p\xc3\xa5 n\xc3\xa6sten 5 pct.point. Derefter faldt det igen, og i sommeren 2009 n\xc3\xa5ede det ned p\xc3\xa5 samme niveau som f\xc3\xb8r stigningerne i sommeren 2007. Dette rentesp\xc3\xa6nd peger s\xc3\xa5ledes p\xc3\xa5, at finanskrisen varede fra sommeren 2007 til sommeren 2009, selvom de real\xc3\xb8konomiske efterd\xc3\xb8nninger i en r\xc3\xa6kke lande fortsatte i flere \xc3\xa5r efter og endda nogle steder forst\xc3\xa6rkedes. _NEWLINE_Ogs\xc3\xa5 andre kilder vurderer tidspunktet for selve krisens afslutning til at v\xc3\xa6re mellem slutningen af 2008 og starten af 2009.\n_START_SECTION_\nFinanskrisen i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nFor Danmarks vedkommende daterer Rangvid-udvalget den danske finanskrises begyndelse til sammenbruddet i Roskilde Bank sommeren 2008, og dens afslutning til efter\xc3\xa5ret 2010. I dette tidsrum "gennemlevede Danmark en egentlig systemisk finansiel krise i pengeinstitutsektoren som f\xc3\xb8lge af store tab og nedskrivninger samt store likviditetsm\xc3\xa6ssige udfordringer i pengeinstitutterne."\n_START_SECTION_\n\xc3\x85rsager\n_START_PARAGRAPH_\nMange \xc3\xa5rsager til finanskrisen er blevet foresl\xc3\xa5et, med en varierende modtagelse blandt eksperter.\n_START_SECTION_\nMarkedsfejl i den finansielle sektor\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x98konomiprofessor, tidligere vicedirekt\xc3\xb8r og chef\xc3\xb8konom i Nationalbanken og tidligere overvismand Peter Birch S\xc3\xb8rensen har udarbejdet en analyse af de grundl\xc3\xa6ggende \xc3\xa5rsager til finanskrisen. Han peger p\xc3\xa5, at der er forskellige grundl\xc3\xa6ggende forhold (s\xc3\xa5kaldte markedsfejl) i den finansielle sektor, der kan give anledning til for stor g\xc3\xa6lds\xc3\xa6tning og risikotagning, og at priserne p\xc3\xa5 finansielle aktiver ikke altid afspejler den samfundsm\xc3\xa6ssige investeringsrisiko. Disse markedsfejl er derfor en potentiel kilde til ustabilitet. Det drejer sig ikke mindst om, at det begr\xc3\xa6nsede \xc3\xb8konomiske ansvar hos aktion\xc3\xa6rerne i et finansielt aktieselskab (f.eks. en bank) opmuntrer til overdreven risikotagning og g\xc3\xa6lds\xc3\xa6tning. Samtidig er der i den finansielle sektor s\xc3\xa6rlige problemer med asymmetrisk information, der medf\xc3\xb8rer, at indskydere og l\xc3\xa5nere ofte kun har begr\xc3\xa6nset viden om risikoen i de mange forskellige investeringsmuligheder, som en moderne finansiel virksomhed st\xc3\xa5r overfor. Problemerne forst\xc3\xa6rkes af de offentlige indskydergarantiordninger, der fjerner indl\xc3\xa5nernes incitament til at overv\xc3\xa5ge bankernes sundhedstilstand, og det s\xc3\xa5kaldte \xe2\x80\x9dtoo-big-to-fail\xe2\x80\x9d-problem: Staten kan f\xc3\xb8le sig presset til at redde n\xc3\xb8dlidende banker, eller i hvert fald til at holde deres kreditorer skadesl\xc3\xb8se, af frygt for konsekvenserne af, at den lader en stor finansiel institution g\xc3\xa5 ned. De forskellige markedsfejl f\xc3\xb8rer ogs\xc3\xa5 til, at finansielle institutioner ofte vil indrette sig med en uhensigtsm\xc3\xa6ssig lav egenkapital.\n_START_SECTION_\nMangelfuld offentlig regulering\n_START_PARAGRAPH_\nEksistensen af disse markedsfejl medf\xc3\xb8rer, at det er meget vigtigt, at der er en effektiv offentlig regulering af bankv\xc3\xa6senet, der kan modarbejde tendenserne til en systematisk overdreven risikotagning. Forskellige forhold op til udbruddet af finanskrisen gjorde imidlertid, at reguleringen ikke var tilstr\xc3\xa6kkelig. For det f\xc3\xb8rste opstod i USA et omfattende s\xc3\xa5kaldt skyggebanksystem, der ikke var underkastet den traditionelle bankregulering. F.eks. var Lehman Brothers en del af dette skyggebanksystem. For det andet opbyggede mange banker i \xc3\xa5rene op til finanskrisen et stigende indl\xc3\xa5nsunderskud, der var finansieret via kortfristede l\xc3\xa5n og g\xc3\xa6ldspapirer. Denne finansieringsform var et stort problem, da der pludselig opstod problemer med at f\xc3\xa5 refiansieret g\xc3\xa6lden. For det tredje var der i \xc3\xa5rene inden finanskrisen fremkommet stadigt mere komplicerede typer af v\xc3\xa6rdipapirer (s\xc3\xa5kaldte strukturerede v\xc3\xa6rdipapirer), hvis risikoegenskaber var sv\xc3\xa6re at gennemskue, ogs\xc3\xa5 for professionelle i sektoren. Samtidig viste de forskellige ratingbureauers r\xc3\xa5dgivning og vurderinger sig at v\xc3\xa6re up\xc3\xa5lidelige, dels p\xc3\xa5 grund af manglende viden ogs\xc3\xa5 hos disse bureauer om v\xc3\xa6rdipapirernes egenskaber, og dels p\xc3\xa5 grund af incitamentsproblemer hos ratingbureauerne selv, der blev betalt af de forskellige finansielle institutioner, hvis produkter de skulle vurdere. Der skete desuden en direkte politisk deregulering af den finansielle sektor i bl.a. USA i \xc3\xa5rene inden krisen, hvilket forst\xc3\xa6rkede incitamentsproblemerne i sektoren. Endelig har ogs\xc3\xa5 den amerikanske centralbank Federal Reserve (Fed)s pengepolitik, der opretholdt et meget lavt renteniveau i perioden op til finanskrisen, bidraget til de finansielle bobler, der gik forud for krisen._NEWLINE_Ligeledes peger Levin-Coburn-rapporten fra det amerikanske senat p\xc3\xa5, at krisen bl.a. var et resultat af h\xc3\xb8j risikotagning, komplekse finansielle produkter, skjulte interessekonflikter, mangel p\xc3\xa5 indgreb fra myndighedernes side og kreditvurderingsbureauernes selvst\xc3\xa6ndige rolle."\n_START_SECTION_\nEftervirkninger\n_START_PARAGRAPH_\nSelvom den egentlige globale krise for finansmarkederne efter de fleste iagttageres mening var overst\xc3\xa5et i sommeren 2009, har de \xc3\xb8konomiske efterd\xc3\xb8nninger efter krisen varet meget l\xc3\xa6ngere. Dels har de afledte real\xc3\xb8konomiske konsekvenser i mange lande varet betydeligt l\xc3\xa6ngere. Det g\xc3\xa6lder ikke mindst i Europa, hvor finanspolitiske problemer og den selvst\xc3\xa6ndige europ\xc3\xa6iske statsg\xc3\xa6ldskrise i de efterf\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r har hindret et konjunkturm\xc3\xa6ssigt opsving. Finanskrisen har ogs\xc3\xa5 internationalt f\xc3\xb8rt til \xc3\xb8nsker om en mere effektiv regulering af banker og andre finansielle institutioner, bl.a. i regi af den internationale Basel-komit\xc3\xa9, hvor man i 2010-11 indgik Basel III-aftalen._NEWLINE_Krisen har mere generelt p\xc3\xa5virket offentlighedens tillid til den finansielle sektor negativt. Den har ogs\xc3\xa5 f\xc3\xb8rt til en for\xc3\xb8get opm\xc3\xa6rksomhed om samspillet mellem finansielle markeder og real\xc3\xb8konomien - sammenh\xc3\xa6nge, som mange beslutningstagere og \xc3\xb8konomer i bagklogskabens lys erkender, har v\xc3\xa6ret undervurderet inden finanskrisen.\n_START_SECTION_\nStraffede\n_START_PARAGRAPH_\nUtroligt nok er p\xc3\xa5 verdensbasis kun 47 personer pr 2019 blevet d\xc3\xb8mt for medskyldighed i finanskrisen. 25 av domf\xc3\xa6ldelserne fandt sted p\xc3\xa5 Island, hvor ansatte i bankerne Kaupthing, Glitnir, Byr og Landsbanki blev id\xc3\xb8mt fra et halvt \xc3\xa5r og op til fem og et halvt \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel. I 2019 er ogs\xc3\xa5 styreleder og st\xc3\xb8rste ejer i Landsbanki, Bj\xc3\xb6rg\xc3\xb3lfur Gu\xc3\xb0mundsson, anklaget for bedrageri af omkring 100 franske borgere, der repr\xc3\xa6senteres af den norskf\xc3\xb8dte Eva Joly i en sag, der mangler sidestykke, ogs\xc3\xa5 globalt. (I USA, hvor krisen startede, er kun en mellemleder i en mellemstor bank blevet id\xc3\xb8mt f\xc3\xa6ngelsstraf.) Landsbankis filial i Luxembourg anbefalede l\xc3\xa5nene uden at informere om bankens g\xc3\xa6ldsproblemer. Senere forlangte bankens konkursbo, at kunderne skulle g\xc3\xa5 fra g\xc3\xa5rd og grund. Statsadvokaten har fremmet krav om at Gu\xc3\xb0mundsson straffes med fem \xc3\xa5rs f\xc3\xa6ngsel og en b\xc3\xb8de p\xc3\xa5 tre og en halv million kroner, samt international arrestordre. Da han var den, der selv l\xc3\xa5nte mest fra banken, var han ogs\xc3\xa5 den, der tjente mest p\xc3\xa5 bedrageriet, han er anklaget for.'