b"\n_START_ARTICLE_\nLanguage poetry\n_START_PARAGRAPH_\nLanguage Poetry (p\xc3\xa5 dansk ogs\xc3\xa5 kaldet sprogdigtning), er en avantgardebev\xc3\xa6gelse i nordamerikansk poesi som blev dannet mod slutningen af 1960'erne og starten af 70'erne. Gruppen samledes om en skriftorienteret poesi, der gjorde op med den hidtidige stemme- og bekendelsesorienterede praksis indenfor postmoderne nordamerikansk poesi \xe2\x80\x93 se bl.a. Beatdigtning, Black Mountain-poeterne og New York skolen I og II. I stedet dyrkede Language-digterne prosas\xc3\xa6tningen og en eksperimentel tilgang til komposition. Som deres litter\xc3\xa6re forg\xc3\xa6ngere pegede de p\xc3\xa5 bl.a. Comte de Lautr\xc3\xa9amont 1846-1870 (prosaverset), Gertrude Stein 1874-1946 (s\xc3\xa6tningen) og Louis Zukofsky 1904-1978 (formeksperimentet).\n_START_SECTION_\nCentrale skikkelser\n_START_PARAGRAPH_\nDe mest centrale skikkelser indenfor language poetry er Lyn Hejinian, Rosmarie Waldrop, Charles Bernstein, Michael Palmer, Robert Grenier, Barren Watt, Kit Robinson, Clark Coolidge, Bruce Andrews, Susan Howe. Men det er sv\xc3\xa6rt afgr\xc3\xa6nse Language-digtningen til en sn\xc3\xa6ver gruppe af digtere, da bev\xc3\xa6gelsen b\xc3\xa5de har dannet skole og desuden har udl\xc3\xb8bere i bl.a. Kina, Finland, England, Canada, Sverige og Brasilien. En mere pr\xc3\xa6cis beskrivelse er at knytte Language poetry til en bestemt m\xc3\xa5de at skrive p\xc3\xa5; en skrifttematisk digtning som udforsker sprog og muligheden for betydning i sprog \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9dIngen har monopol p\xc3\xa5 den ny s\xc3\xa6tning\xe2\x80\x9d, Ron Silliman, The New Sentence, 1987._NEWLINE_Indflydelsen fra language poetry kan ogs\xc3\xa5 ses i dansk litteratur. language poetry er blandt andet blevet formidlet af Forfatterskolen gennem afholdelsen af Dansk-Amerikansk Lyrikfestival i 2001 og udgivelsen af Legenda 2 & 3, foruden Amerikansk katalog, 2001. Desuden kan ogs\xc3\xa5 n\xc3\xa6vnes Marianne \xc3\x98lholms afhandling Postmoderne L\xc3\xa6sestrategier (2001), som belyser indflydelsen fra postmoderne amerikansk poesi p\xc3\xa5 dansk lyrik. Inspiration fra language poetry kan ses hos bl.a. Janus Kodal, Karen Marie Edelfelt, Niels Frank, Katrine Marie Guldager, Mette Moestrup, og Nina S\xc3\xb8s Vinther.\n_START_SECTION_\nPoetik\n_START_PARAGRAPH_\nMed inspiration fra bl.a. den sene Wittgenstein og fransk poststrukturalisme udforsker language poetry ordspillet. Ord og mening indg\xc3\xa5r i et lingvistisk spil af sprog og ideer, som er med til at etablere b\xc3\xa5de interne og eksterne referencer i digtet. Det poetiske sprog er ikke en overs\xc3\xa6ttelse eller formidling af en oplevelse eller erfaring, men selve det rum, hvori erfaringen udspiller sig. Sprog er oplevelse og tanke, og derfor uadskilleligt fra erfaringen._NEWLINE_Digtet og skabelsen af digtet bliver derfor for language-digterne ikke bare en m\xc3\xa5de at formidle et eller flere budskaber p\xc3\xa5, men ogs\xc3\xa5 en m\xc3\xa5de at engagere sig politisk og socialt i verden ved at invitere l\xc3\xa6seren til at skabe digtets budskab sammen med digteren. Language digtet er, som Craig Watson har formuleret det, en handling (\xe2\x80\x9dperformance\xe2\x80\x9d) hvor l\xc3\xa6seren b\xc3\xa5de er publikum og medproducent af digtet._NEWLINE_Language poetry-digtets karakter af at v\xc3\xa6re et \xc3\xa5bent v\xc3\xa6rk g\xc3\xb8r alts\xc3\xa5 op med forestillingen om digtets fort\xc3\xa6llersubjekt som den centrale figur i digtet. Fokus er i stedet p\xc3\xa5 sproget, digtets mening er knyttet til sproget som proces \xe2\x80\x93 den associative tanke, rimet, udforskningen af sprogets semantiske potentiale etc.; s\xc3\xa5dan som vi if\xc3\xb8lge Language-digterne forst\xc3\xa5r verden gennem sprog._NEWLINE_Language poetry\xe2\x80\x99s betoning af digtet som en sproghandling betyder ogs\xc3\xa5, at subjektet bliver til et udsigelsespunkt eller en signatur. Selvet eller identiteten opleves gennem sproget som system \xe2\x80\x93 Kit Robinson, Hills 8, Summer 1981; \xe2\x80\x9dAlt det som organiserer et individ ligger uden for ham (\xe2\x80\x9dis external to him\xe2\x80\x9d). Han er kun det punkt, hvor linjerne m\xc3\xb8des.\xe2\x80\x9d. Dermed \xc3\xa5bnes der ogs\xc3\xa5 op for at digteren kan udforske sin identitet gennem digtets komposition. S\xc3\xa6rlig for Lyn Hejinian \xe2\x80\x93 der med en formulering fra Gertrude Stein skriver alles biografi (\xe2\x80\x9dEverybodys Biography\xe2\x80\x9d) i det centrale v\xc3\xa6rk My Life (da. Mit liv, 2001), er det en udforskning som sker p\xc3\xa5 sprogets betingelser, idet digtet unders\xc3\xb8ger hvordan sprog p\xc3\xa5virker erindringer og refleksioner \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x9dSom s\xc3\xa5dan er vi besat af vores eget liv, dette liv som nu er sprog, v\xc3\xa6gten er flyttet\xe2\x80\x9d Lyn Hejinian i teksten; Hvis det skrevne er skrift (If Written Is Writing).\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nLanguage-digtningen f\xc3\xa5r sit navn fra tidsskriftet L=A=N=G=U=A=G=E, der udkom fra 1978-1982 under redaktion af Charles Bernstein og Bruce Andrews og med base i New York. L=A=N=G=U=A=G=E var et forum for diskussion af poesi, poetik og de politiske aspekter af poesi. Nogle \xc3\xa5r forinden havde Ron Silliman startet sit nyhedsbrev Tottel\xe2\x80\x99s (1970-1981) som ogs\xc3\xa5 tog fat p\xc3\xa5 de samme temaer, og samtidig var Lyn Hejinian redakt\xc3\xb8r p\xc3\xa5 forlaget Tuumba Press med base p\xc3\xa5 Vestkysten (Los Angeles/ San Francisco). Den f\xc3\xb8rste betydelige antologi af language poetry-poetikker: The Politics of the Referent udkom i den Toronto-baserede publikation Open Letter (1977). Language poetry har alts\xc3\xa5 ikke et centralt udspring, men opstod som et f\xc3\xa6llesskab om en bestemt m\xc3\xa5de at skrive p\xc3\xa5, selvom at flere af language-digterne h\xc3\xa6vder, at det var det politiske engagement i borgerrettigheds- og antikrigsbev\xc3\xa6gelsen der forenede dem._NEWLINE_I 1971 erkl\xc3\xa6rede digteren Robert Grenier i tidsskriftet This \xe2\x80\x9dI HATE SPEECH\xe2\x80\x9d. Netop opg\xc3\xb8ret med den stemme- eller mundtligt baserede lyrik er central for Language-digtningen. De foreg\xc3\xa5ende avantgardebev\xc3\xa6gelser havde stort set fokuseret p\xc3\xa5 \xc3\xa5ndedraget som digtets motor, hvilket fik sit mest radikale udtryk, da Charles Olsson under en poesikonference p\xc3\xa5 Berkeley i 1965 erkl\xc3\xa6rede; \xe2\x80\x99jeg taler digtning\xe2\x80\x99 (\xe2\x80\x9dI\xe2\x80\x99m talking writing\xe2\x80\x9d), hvormed forbindelsen mellem stemmen og digtet blev kraftigt understreget, og dermed ogs\xc3\xa5 stemmen som reference til en konkret person, et biografisk subjekt. Olssons proklamation l\xc3\xa5 i forl\xc3\xa6ngelse af en specifik amerikansk lyrisk tradition som etableredes med Walt Whitman, og s\xc3\xa5ledes tegner en direkte linje i amerikansk lyrik fra det 19. \xc3\xa5rhundrede til sent i det 20. \xc3\xa5rhundrede._NEWLINE_Selvom mange af de foreg\xc3\xa5ende postmoderne poesibev\xc3\xa6gelser i USA har medlemmer fra traditionelt historisk udst\xc3\xb8dte grupper som fx emigrant- og minoritetskulturer, er det f\xc3\xb8rst med Language-digtningen at kvinder udg\xc3\xb8r cirka halvdelen af digterne."