b'\n_START_ARTICLE_\nSpanien under og efter 1. Verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nSpanien under og efter 1. Verdenskrig drejer sig om Spaniens historie i \xc3\xa5rene 1898-1929.\n_START_SECTION_\nSpanien under den 1. verdenskrig\n_START_PARAGRAPH_\nEfter Den spansk-amerikanske krig, som blev udk\xc3\xa6mpet mellem Spanien og USA i 1898, frygtede Spanien flere krige. Ved freden fik USA nemlig overdraget Filippinerne, Guam og Puerto Rico, og Cuba blev selvst\xc3\xa6ndigt, og det bet\xc3\xb8d, at dagene som en verdensmagt var slut for Spanien. Sporene efter krigen gjorde, at Spanien under 1. Verdenskrig forblev neutralt. For det f\xc3\xb8rste havde Spanien store, indenrigspolitiske problemer, der gjorde det umuligt at tage eksterne initiativer, og for det andet var landet ikke interesseret i de europ\xc3\xa6iske stridigheder, der havde for\xc3\xa5rsaget krigens udbrud. Selvom Spanien var neutralt, var landet internt splittet p\xc3\xa5 sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om, hvilke af de krigsramte lande man skulle st\xc3\xb8tte moralsk. Overklassen, alts\xc3\xa5 godsejerne, det konservative parti, kirken og h\xc3\xa6ren st\xc3\xb8ttede Triplealliancen imellem Tyskland, \xc3\x98strig-Ungarn og Italien. Det liberale parti, republikanerne, der st\xc3\xb8ttede det liberale borgerskab, og socialisterne, der repr\xc3\xa6senterede arbejderne, st\xc3\xb8ttede derimod Tripleententen der bestod af England, Frankrig og Rusland.\n_START_SECTION_\nNational\xc3\xb8konomien\n_START_PARAGRAPH_\nSpanien var et interessant land for begge de krigsf\xc3\xb8rende grupper. Strategisk l\xc3\xa5 Spanien godt ved indsejlingen til Middelhavet, og dets rige forekomster af jern og kobber, som var krigsvigtige r\xc3\xa5stoffer, gjorde ogs\xc3\xa5 landet interessant. P\xc3\xa5 grund at dette udnyttede alle sektorer de muligheder, der l\xc3\xa5 i neutraliteten, og derfor fik sv\xc3\xa6rindustrien, tekstilindustrien og landbruget bedre tider. Efter krigen kunne de ogs\xc3\xa5 nyde godt af prisstigningerne p\xc3\xa5 det internationale marked, landet fik stort overskud i betalingsbalancen, og statsg\xc3\xa6lden forsvandt. Industrien valgte dog at lade v\xc3\xa6re med at bruge krigsprofitterne til modernisering af sektoren og udskiftning af maskinparken, hvilket bet\xc3\xb8d, at landet efter 1918 var ude af stand til at beholde de markeder, der var blevet opbygget under krigen, nu, hvor de atter engang m\xc3\xa5tte konkurrere med mere fremskredne lande. Eksporten faldt tilbage til niveauet f\xc3\xb8r 1914, og Spanien begyndte at f\xc3\xb8re en politik med h\xc3\xb8je toldsatser for at beskytte hjemmemarkedet. Spanien fik efterh\xc3\xa5nden Europas h\xc3\xb8jeste beskyttelsestold, og indtil verdenskrisen i 1929 var den med til at skjule b\xc3\xa5de landets ineffektivitet p\xc3\xa5 det industrielle plan og de h\xc3\xb8je produktionsomkostninger.\n_START_SECTION_\nBegyndende splittelse\n_START_PARAGRAPH_\nLevestandarden i byerne begyndte dog at stige, fordi industrien trods forskellige svagheder gav folk arbejde og producerede rigeligt med forbrugsgoder. Dog var det ikke alle, hvis levestandard blev h\xc3\xa6vet, og der var stor kontrast mellem byens rige borgerskaber og arbejderfamiliernes fattigdom. Den sociale ulighed og en voksende politiske utilfredshed blev ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5virket udefra. Efter Den Russiske Revolutionen i 1917 begyndte folk i Spanien at h\xc3\xa5be p\xc3\xa5 en social revolution, og desuden blev den regionale nationalisme i Baskerlandet og Catalonien st\xc3\xa6rkere efter den 1. Verdenskrig med baggrund i, at der var skabt en r\xc3\xa6kke nye nationalstater efter fredsslutningerne i Europa.'