b'\n_START_ARTICLE_\nArminio\n_START_SECTION_\nTilblivelses- og opf\xc3\xb8relseshistorie\n_START_PARAGRAPH_\nSammen med Giustino og Berenice er Arminio \xc3\xa9n af tre operaer H\xc3\xa4ndel skrev inden for en periode p\xc3\xa5 et halvt \xc3\xa5r i 1736. Han begyndte kompositionen af Giustino den 14. august 1736, men afbr\xc3\xb8d arbejdet den 15. september for at begynde p\xc3\xa5 Arminio. Efter at have afsluttet dette v\xc3\xa6rk fortsatte han med Giustino, hvor han havde sluppet det; han f\xc3\xa6rdiggjorde den opera den 20. oktober. I midten af december begyndte han at komponere Berenice._NEWLINE_Arminio blev opf\xc3\xb8rt for f\xc3\xb8rste gang p\xc3\xa5 Covent Garden Theatre den 12. januar 1737, f\xc3\xb8r Giustino. V\xc3\xa6rket fik blot fem forestillinger, den sidste den 12. februar. Den f\xc3\xb8rste moderne opf\xc3\xb8relse af operaen fandt sted den 23. februar 1935 i Leipzig i en tysk version ved Max Seiffert og Hans Joachim Moser.\n_START_SECTION_\nLibretto\n_START_PARAGRAPH_\nLibrettoen er baseret p\xc3\xa5 en libretto af samme navn af Antonio Salvi, som var blevet sat i musik af Alessandro Scarlatti. Historien handler om den germanske leder Arminius, der besejrede romerne under Publius Quinctilius Varus i \xc3\xa5r 9 e.Kr., og hans kone Thusnelda. Selv om emnet s\xc3\xa5ledes er historisk, er detaljerne i historien og figurerne, som pr\xc3\xa6senteres i operaen, helt fiktive.'