b'\n_START_ARTICLE_\nKongens gate (Trondheim)\n_START_PARAGRAPH_\nKongens gate er en af hovedgaderne i Trondheim, Norge. Den blev anlagt i forbindelse med genopbygningen efter den store bybrand i 1681 og er en af hovedakserne i den barokke byplan som blev udformet af generalmajor Johan Caspar de Cicignon. Med en bredde p\xc3\xa5 60 alen str\xc3\xa6kker den sig fra bryggene i Kj\xc3\xb8pmannsgata, over Torget og forbi Prinsens gate. Derfra forts\xc3\xa6tter den med et smallere forl\xc3\xb8b \xe2\x80\x93 den gamle landevej mod vest, Geilan \xe2\x80\x93 til Skansen i Ila. Ruten for Kongens gate blev bestemt af to bygninger som havde overlevet bybranden \xe2\x80\x93 Vor Frue Kirke og R\xc3\xa5dhuset (omtalt nedenfor). Det er en vigtig handelsgade og kommunikations\xc3\xa5re. De fleste af byens busruter har stop i Kongens gate, og Gr\xc3\xa5kallbanen f\xc3\xb8lger Kongens gate p\xc3\xa5 vej ud af centrum. Gaden har ogs\xc3\xa5 mange hoteller. _NEWLINE_Vest for Prinsens gate er Kongens gate en del af fylkesvei 812.\n_START_SECTION_\nBygninger i Kongens gate\n_START_PARAGRAPH_\nNorges Bank (nu Videncenteret) (nr. 1) blev opf\xc3\xb8rt som bankens f\xc3\xb8rste hovedkontor p\xc3\xa5 grunden, hvor den rige k\xc3\xb8bmand og legatstifter Thomas Angell havde boet. Banken blev tegnet i 1830\xe2\x80\x931831 af arkitekt Ole Peter Riis H\xc3\xb8egh efter forarbejde af arkitekt J. C. R\xc3\xa6der. Bygningen stod f\xc3\xa6rdig i 1833. Det nuv\xc3\xa6rende udseende fik bygningen ved en ombygning og modernisering i 1897 af arkitekter Johan Christensen og Lars Solberg._NEWLINE_Byens gamle R\xc3\xa5dhus (nr. 2) stod f\xc3\xa6rdig i 1706, men dele af murv\xc3\xa6rket stammer fra fra den tidligere "Steenhuus Gaarden", som var byens r\xc3\xa5dhus fra 1669 og blev \xc3\xb8delagt i bybranden i 1681. I k\xc3\xa6lderen og dele af stueplan findes endvidere endnu \xc3\xa6ldre murv\xc3\xa6rk fra stenkirke fra middelalderens franciskanerkloster, som stor set m\xc3\xa5 have overlevet branden i 1531. De bevarede murer efter r\xc3\xa5dhuset bidrog til at bestemme Kongens gates forl\xc3\xb8b da Cicignon genopbyggede byen. Bygmester J. C. Hempel fremstillede tegningerne til det genrejste r\xc3\xa5dhuset. Bybranden i 1708 skadede kun t\xc3\xa5rnet p\xc3\xa5 r\xc3\xa5dhuset. I 1870 blev r\xc3\xa5dhuset moderniseret efter tegninger af arkitekt Ole F. Ebbell. Det fik en helt ny, middelalderinspireret facade, og den monumentale baroktrappe blev fjernet. Middelalderdelene er automatisk fredet, mens resten af bygningen blev fredet i 1984._NEWLINE_Frimurerlogen Trondhjems Provincialloge (nr. 3) stod f\xc3\xa6rdig i 1900 efter tegninger af arkitekterne Solberg, Guldahl, Norum og Christensen. Den danner en endev\xc3\xa6g mod S\xc3\xb8ndre gate. Logen var i n\xc3\xa6sten hundrede \xc3\xa5r Trondheims vigtigste koncertlokale. Under krigen blev bygningen overtaget af okkupationsmagten og brugt som "Deutsches Haus"._NEWLINE_Trondhjems Sparebank (nr. 4) blev opf\xc3\xb8rt omkring 1880 som byens f\xc3\xb8rste "forretningspalads" med ren\xc3\xa6ssancefacader af tilhuggede sten. Arkitekten var Adolf Schirmer. I k\xc3\xa6lderen ligger godt bevarede ruiner af en middelalderkirke._NEWLINE_Nr. 8 blev opf\xc3\xb8rt omkring 1860 som kombineret b\xc3\xb8rsbygning og posthus efter tegninger af arkitekterne Heinrich Ernst Schirmer og Wilhelm von Hanno. Telegrafbygningen p\xc3\xa5 nabogrunden (nr. 6) blev opf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 grunden efter det gamle L\xc3\xb8veapoteket, som blev flyttet og genrejst i Sverresborg._NEWLINE_Vor Frue Kirke fra middelalderen med det h\xc3\xb8je t\xc3\xa5rn fra 1739 er en vigtig del af gadebilledet. Kirken blev brugt til at bestemme forl\xc3\xb8bet af Kongens gate i 1681, som g\xc3\xa5r tv\xc3\xa6rs over den gamle kirkeg\xc3\xa5rd p\xc3\xa5 nordsiden. _NEWLINE_Hornemansg\xc3\xa5rden (nr. 7) er et af byens store 1700-tals tr\xc3\xa6pal\xc3\xa6er og fylder en hel blok. Den \xc3\xa6ldste del er stueetagen i nordfl\xc3\xb8jen mod Kongens gate og halvdelen af vestfl\xc3\xb8jen mod Torvet, der blev opf\xc3\xb8rt omkring 1720. I 1765 blev g\xc3\xa5rden k\xc3\xb8bt af justitsr\xc3\xa5d Henrik Horneman, ejer af Reins kloster. I slutningen af 1770\'erne begyndte han p\xc3\xa5 en stor ombygning. Hele forhuset blev udvidet med en etage, og dette og udhuset mod kom under samme tag. Vestfl\xc3\xb8jen mod Torvet blev forl\xc3\xa6nget helt ned til Presidentveita, og der fik Horneman plads til en festsal p\xc3\xa5 over 90 m\xc2\xb2. G\xc3\xa5rden stod f\xc3\xa6rdig omkring 1780. S\xc3\xb8nnen, eidsvollsmanden Christian Hersleb Horneman, forandrede facaderne med nye vinduer og portaler i klassicistisk stil omkring \xc3\xa5r 1840. I 1876 blev Hornemansg\xc3\xa5rden k\xc3\xb8bt af Trondheim kommune og taget i brug som politistation. Politiet holdt til i g\xc3\xa5rden i n\xc3\xa6sten hundrede \xc3\xa5r. I dag fungerer Hornemannsg\xc3\xa5rden som \xc3\xa6ldrecenter. G\xc3\xa5rden blev fredet i 1984._NEWLINE_Vis-\xc3\xa0-vis ligger Svaneapoteket (nr. 14 B). Det blev opf\xc3\xb8rt fra 1774 til 1777 som privatbolig for apotekeren Otto Sommer, som drev L\xc3\xb8veapoteket l\xc3\xa6ngere mod \xc3\xb8st i samme gade i nr. 6. Sommers g\xc3\xa5rd havde oprindeligt midtgavl og en ekstra tagetage. Efter at hans enke d\xc3\xb8de, blev g\xc3\xa5rden overtaget af apoteker M\xc3\xb8llerop, som indrettede Svaneapoteket her. Samtidig blev huset kraftig moderniseret og fik det udseendet det stort set har beholdt frem til i dag. I 1960\'erne forel\xc3\xa5 der planer om at "sanere" (alts\xc3\xa5 nedrive) b\xc3\xa5de Hornemansg\xc3\xa5rden og Svaneapoteket til fordel for nye forretnings- og kontorbygninger. Som en f\xc3\xb8lge af disse og andre konfliktsager voksede tilslutningen om v\xc3\xa6rn af den gamle tr\xc3\xa6husbebyggelser i Trondheim, og de to bygninger blev reddet efter en langvarig strid. Svaneapoteket blev fredet i 1983._NEWLINE_Dagens Hotell Augustin (nr. 26) blev bygget i 1914, med Morten Anker Bachke som arkitekt. I 1933 flyttede Misjonshotellet ind, og bygningen fik sin nuv\xc3\xa6rende facade ved arkitekt K. Tellefsen. Under krigen blev hotellet overtaget af okkupationsmagten og tjente som lokalt hovedkvarter for Gestapo, med celler og forh\xc3\xb8rsrum i k\xc3\xa6lderen._NEWLINE_Hjorteapoteket (nr. 27) kan have dele \xc3\xa6ldre end bybranden i 1681, for der har aldrig v\xc3\xa6ret brand p\xc3\xa5 denne grund. Den \xc3\xa6ldste del var et tr\xc3\xa6hus med gavl mod gaten (Geilan). Kort efter 1700 blev det tilbygget mod vest og fik langsiden mod gaten, med en typisk barokplan. Omkring 1780 blev det udvidet til begge sider og fik sin fulde l\xc3\xa6ngde. Navnet fik g\xc3\xa5rden efter apoteket, som flyttede ind her i 1857._NEWLINE_Hospitalet har holdt til p\xc3\xa5 dette sted siden det blev grundlagt af \xc3\xa6rkebiskop Jon Raude i 1277. Det nuv\xc3\xa6rende anl\xc3\xa6g i murstennord for Hospitalsl\xc3\xb8kkan blev oprt\xc3\xb8ft i 1845, efter bybrannen i 1842. Ud mod Kongens gate ligger Hospitalskirken fra 1705, landets f\xc3\xb8rste ottekantede kirke, og forbillede for Bakke kirke fra 1715 og mange andre ottekantede kirker, de fleste i Tr\xc3\xb8ndelag._NEWLINE_Tugthuset (nr. 85) blev opf\xc3\xb8rt i 1733 og er landets \xc3\xa6ldste institutionsbygning, oprindeligt en kombination af tvangsarbejdsanstalt og fattighus. Oprindelig dannede anl\xc3\xa6gget en n\xc3\xa6sten lukket firkant, men dele af sidefl\xc3\xb8jene blev revet ned i 1971 i forbindelse med opf\xc3\xb8rslen af det nye Politihus p\xc3\xa5 nabogrunden. Den bageste del af Tugthusets kirkerum er nu den fritst\xc3\xa5ende Lagmannsrettsbygning._NEWLINE_Kongens gate nr. 87 blev tegnet af arkitekt Herman Krag og opf\xc3\xb8rt i 1974 som politihus. Da politiet flyttede ind i en ny bygning p\xc3\xa5 adressen Gryta 4, overtog skatteetaten bygningen i Kongens gate 87. Det kaldes i dag Skatteetatens hus og rummer S\xc3\xb8r-Tr\xc3\xb8ndelag Fylkesskattekontor._NEWLINE_Thomas Angells stuer med Fattighuset (nr. 91 A) udg\xc3\xb8r et stort, firefl\xc3\xb8jet anl\xc3\xa6g. De tre bageste fl\xc3\xb8je er Fattighuset fra 1730-\xc3\xa5rene, bygget i to etager med svaleganger mod g\xc3\xa5rden. Forhuset mod Kongens gate blev tilbygget i 1770 for midler fra k\xc3\xb8bmand Thomas Angells testamente, en "stue" til 16 personer. Bygmester Heinrich K\xc3\xbchnemann forestod planl\xc3\xa6gningen og opf\xc3\xb8rslen. Det store bygning over portrummet midt p\xc3\xa5 facaden rummer kirkesalen. _NEWLINE_Anl\xc3\xa6gget blev fredet i 1927._NEWLINE_Kriminalasylet (nr. 95) fra 1833 blev oprindeligt bygget som nyt slaveri i Trondheim. Bygningen huser i dag Norsk Retsmuseum._NEWLINE_Skansevakten (nr. 97) blev opf\xc3\xb8rt i 1837 efter tegninger af general Theodor Broch. Den var en vagtstue for overv\xc3\xa5gning af f\xc3\xa6rdslen gennem Skanseporten mellem Kongens og Dronninges bastioner i f\xc3\xa6stningsanl\xc3\xa6gget ud mod Ilevollen, men skulle ogs\xc3\xa5 passe p\xc3\xa5 Slaveriet bagved, senere kendt som Kriminalasylet. Skansevakten er sammenbygget med Overgevaldigerboligen, som har underetage af bj\xc3\xa6lker og overetage af bindingsv\xc3\xa6rk, med oppudset facader. Skansevakten blev fredet i 1927.'