b'\n_START_ARTICLE_\nLacand\xc3\xb3n\n_START_PARAGRAPH_\nLacand\xc3\xb3nerne er et mayafolk, der bor i junglerne i den mexicanske delstat Chiapas, t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 den sydlige gr\xc3\xa6nse til Guatemala. De bor i Selva Lacandona (Lacandon-regnskoven), som ligger p\xc3\xa5 den mexicanske bred af Usumacinta-floden og dens bifloder. Lacand\xc3\xb3nfolket er et af de mest isolerede og kulturelt konservative urfolk i Mexico. I 1943 var der n\xc3\xa6sten ingen lacand\xc3\xb3nere tilbage, mens der i dag er en hastig befolkningstilv\xc3\xa6kst, med en befolkning p\xc3\xa5 cirka tusinde personer.\n_START_SECTION_\nHistorie\n_START_PARAGRAPH_\nLacand\xc3\xb3nerne var det eneste indianerfolkeslag i Nyspanien, som aldrig blev erobret af europ\xc3\xa6erne. De undslap spansk styre i kolonitiden, ved at bo i sm\xc3\xa5, fjerntliggende landsbyer i junglen, i hvad der i dag er den mexicanske delstat Chiapas og departementet El Pet\xc3\xa9n i Guatemala, og undgik kontakt med erobrede indianere og hvide._NEWLINE_Lacand\xc3\xb3nernes skikke er t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 deres pr\xc3\xa6columbianske mesoamerikanske forf\xc3\xa6dres. S\xc3\xa5 sent som i slutningen af det 19. \xc3\xa5rhundede, bandt nogle stadig nyf\xc3\xb8dte b\xc3\xb8rns hoveder, hvilket gav de karakteristisk formede pander, man ser i klassisk mayakunst. Langt ind i det 20. \xc3\xa5rhundrede brugte de stadig bue og pil, med pilespidser af flintesten brudt i regnskoven. I dag s\xc3\xa6lges der udgaver af disse til turister.\n_START_SECTION_\nSprog\n_START_PARAGRAPH_\nSproget lacand\xc3\xb3nerne taler, er en variant af mayasproget, som er n\xc3\xa6rt besl\xc3\xa6gtet med yucatec maya. P\xc3\xa5 deres eget sprog, kalder de sig Hach Winik (det rigtige folk) og de kalder deres sprog Hach T\'.n (det rigtige sprog).\n_START_SECTION_\nKultur\n_START_PARAGRAPH_\nIndtil midten af det 20. \xc3\xa5rhundede, havde lacand\xc3\xb3nerne ikke megen kontakt med resten af verden. De tilbad deres eget panteon af guder og gudinder i sm\xc3\xa5 hytter i udkanten af deres landsbyer, beregnet til religi\xc3\xb8s tilbedelse. I disse hellige bygninger var der en hylde med lersk\xc3\xa5le til afbr\xc3\xa6nding af r\xc3\xb8gelse, hver is\xc3\xa6r dekoreret med en lacand\xc3\xb3nguds ansigt. Lacand\xc3\xb3nerne tog ogs\xc3\xa5 p\xc3\xa5 pilgrimsf\xc3\xa6rd til mayacivilisationens gamle byer, for at bede og samle sm\xc3\xa5sten fra ruinerne til rituelle form\xc3\xa5l. De troede at mayaruinerne var steder hvor deres guder havde boet, f\xc3\xb8r de flyttede til nye bosteder i himlen og under jorden. Mayaruinen Bonampak, kendt for sine velbevarende v\xc3\xa6gmalerier, blev kendt da lacand\xc3\xb3nerne viste den amerikanske fotograf Giles Healy vej dertil i 1946._NEWLINE_Nogle f\xc3\xa5 lacand\xc3\xb3ner har fortsat deres traditionelle religi\xc3\xb8se skikke til den dag i dag, s\xc3\xa6rligt mod nord ved s\xc3\xb8erne Naja og Metzabok. I syd d\xc3\xb8de mange af gul feber, hvilket medf\xc3\xb8rte st\xc3\xb8rre social uro. Gruppen i syd opgav deres guder i 1950\'erne og blev senere kristne som f\xc3\xb8lge af den kristne evangelistiske organisation Summer Institute of Linguisticss (SIL) arbejde._NEWLINE_Lacand\xc3\xb3ener fra syd hj\xc3\xa6lp SIL\'s mission\xc3\xa6rer med at overs\xc3\xa6tte Det Nye Testamente og dele af Det Gamle Testamente til deres sprog. I nord hjalp den spirituelle leder, Chan K\'in, der opn\xc3\xa5ede en h\xc3\xb8j alder og d\xc3\xb8de i 1996, med at holde de gamle traditioner i live. Chan K\'in opfordrede sit folk til at holde en respektfuld afstand til den omgivende verden, tage visse v\xc3\xa6rdier til sig, men ikke tillade at omverdenens indflydelse at overv\xc3\xa6lde lacand\xc3\xb3nernes livstil.\n_START_SECTION_\nTrusler mod kulturel overlevelse\n_START_PARAGRAPH_\nFolkets samkvem med omverdenen er for\xc3\xb8get gennem de sidste tredive \xc3\xa5r. I 1970\'erne begyndte den mexicanske regering at betale for retten til at hugge t\xc3\xb8mmer i lacand\xc3\xb3nernes skove, hvilket bragte dem i t\xc3\xa6ttere kontakt med national\xc3\xb8konomien. Samtidig byggede regeringen veje ind i omr\xc3\xa5det, oprettede nye landsbyer til tseltal- og Ch\'ol-indianere, der var meget mere udsatte for omverdenenes p\xc3\xa5virkning end lacand\xc3\xb3nerne. Vejene gjorde det nemmere at udvide landbruget og t\xc3\xb8mmerhugsten, og der opstod alvorlig afskovning. I begyndelsen af 1990\'erne var lacand\xc3\xb3nerne vidner til voldshandlinger under zapatisternes opr\xc3\xb8r i Chiapas, anf\xc3\xb8rt af Subcomandante Marcos. Zapatisterne udsendte en r\xc3\xa6kke erkl\xc3\xa6ringer om deres revolution\xc3\xa6re principper, alle kaldet en "erkl\xc3\xa6ring fra lacand\xc3\xb3njunglen."_NEWLINE_Organisationen i Casa Na Bolom i San Crist\xc3\xb3bal de las Casas, har til form\xc3\xa5l at hj\xc3\xa6lpe lacand\xc3\xb3nerne med at h\xc3\xa5ndtere de forandringer, som er p\xc3\xa5f\xc3\xb8rt dem gennem de sidste \xc3\xa5rtier. Den videnskabelige og kulturelle organisation blev skabt i 1951 af den danske ark\xc3\xa6olog Frans Blom og hans hustru, fotografen Gertrude Duby Blom._NEWLINE_Flere sprogforskere og antropologer har foretaget omfattende studier af lacand\xc3\xb3nernes sprog og kultur. Blandt andre missiorn\xc3\xa6r-lingvisten Phillip Baer fra SIL International, der har boet blandt lacand\xc3\xb3nerne i mere end halvtreds \xc3\xa5r, Roberto Bruce en amerikansk lingvist har helliget sit liv til at studere lacand\xc3\xb3ernes sprog og kultur, og Christian R\xc3\xa4tsch der boede tre \xc3\xa5r sammen med lacand\xc3\xb3erne mens han studerede deres magi og besv\xc3\xa6rgelser.'