b'\n_START_ARTICLE_\nMotorveje i Danmark\n_START_PARAGRAPH_\nDer er over 1.000\xc2\xa0km motorvej i Danmark. Motorvejsnettet er opbygget som et stort H, hvor motorvejene mellem Aalborg og den dansk-tyske gr\xc3\xa6nse og mellem Helsing\xc3\xb8r og Sydsj\xc3\xa6lland danner de lodrette linjer, mens motorvejen henover Fyn forbinder disse to linjer. Denne struktur, som stod f\xc3\xa6rdig med bygningen af Storeb\xc3\xa6ltsforbindelsen i 1998, kaldes Det store motorvejs-H. Herefter er der bygget flere mindre motorveje.\n_START_SECTION_\nDebat inden anl\xc3\xa6ggelse\n_START_PARAGRAPH_\nI 1936 blev et 685 km motorvejsnetv\xc3\xa6rk designet af bl.a Kampsax og H\xc3\xb8jgaard & Schultz til en formodet pris p\xc3\xa5 219 mio. kr. De foresl\xc3\xa5ede str\xc3\xa6kninger var K\xc3\xb8benhavn-Esbjerg, Krus\xc3\xa5-Hirtshals, og K\xc3\xb8benhavn-R\xc3\xb8dby.\n_START_SECTION_\nStart p\xc3\xa5 anl\xc3\xa6g af den f\xc3\xb8rste motorvej\n_START_PARAGRAPH_\nI 1941 blev der, efter henvendelse fra den tyske bes\xc3\xa6ttelsesmagt, vedtaget en lov om "tilvejebringelse af en Jernbane- og Automobilf\xc3\xa6rgefart over Femern B\xc3\xa6lt, udg\xc3\xa5ende fra R\xc3\xb8dby Havn med tilh\xc3\xb8rende Jernbaneforbindelser". Samtidig vedtog man at bygge en motorvej fra R\xc3\xb8dbyhavn via Maribo til Saksk\xc3\xb8bing._NEWLINE_Arbejdet med str\xc3\xa6kningen blev officielt sat i gang 14. september 1941, da minister for offentlige arbejder Gunnar Larsen tog det f\xc3\xb8rste spadestik. Ved krigens slutning var jordarbejder og broer bygget f\xc3\xa6rdige, men s\xc3\xa5 gik arbejdet i st\xc3\xa5._NEWLINE_I 1963 blev f\xc3\xa6rgelinjen R\xc3\xb8dbyhavn-Puttgarden mellem Tyskland og Danmark indviet, og knap 5\xc2\xa0km motorvejstr\xc3\xa6kning, som var p\xc3\xa5begyndt i 1941 p\xc3\xa5 Lolland, blev bygget f\xc3\xa6rdig for at give tilslutning til f\xc3\xa6rgelejet. Senere blev hele den oprindelige str\xc3\xa6kning forbi Maribo og Saksk\xc3\xb8bing f\xc3\xa6rdigbygget med en samlet l\xc3\xa6ngde p\xc3\xa5 18,5\xc2\xa0km._NEWLINE_I dag indg\xc3\xa5r Fugleflugtslinjen som en del af E47.\n_START_SECTION_\nDanmarks f\xc3\xb8rste f\xc3\xa6rdige motorvej\n_START_PARAGRAPH_\nI 1942 blev "Lov om Anl\xc3\xa6g af Motorvej vest om K\xc3\xb8benhavn samt Udbygning af H\xc3\xb8rsholmvej som Motorvej" vedtaget. I 1946 gik arbejdet imidlertid i st\xc3\xa5, og f\xc3\xb8rst i 1954 vedtog staten en ny anl\xc3\xa6gslov._NEWLINE_"H\xc3\xb8rsholmvejen" blev indviet 23. januar 1956 og gik fra J\xc3\xa6gersborg til Br\xc3\xa5deb\xc3\xa6k. Arbejdet med vejen var allerede p\xc3\xa5begyndt i 1938 af K\xc3\xb8benhavns og Frederiksborg amter. Projektet var t\xc3\xa6nkt som besk\xc3\xa6ftigelsesarbejde.\n_START_SECTION_\nDanmarks f\xc3\xb8rste motorgade\n_START_PARAGRAPH_\nLyngbymotorvejen, som senere blev omd\xc3\xb8bt til - og indg\xc3\xa5r i den sydligste del af - Helsing\xc3\xb8rmotorvejen, blev bygget som en motorgade i et fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at indf\xc3\xb8re denne type motorvej i Danmark. En motorgade er en motorvej, der ikke er i niveau med de omgivende veje, men er nedgravet og med lokalveje p\xc3\xa5 hver side til lokaltrafikken. Det havde flere fordele, da motorvejen vil v\xc3\xa6re mere gemt og derfor ikke afgive s\xc3\xa5 meget st\xc3\xb8j. I forbindelse med uheld ville motorvejstrafikken heller ikke kunne f\xc3\xa5 konsekvenser uden for nedgravningen._NEWLINE_Man opgravede den firesporede hovedlandevej Lyngbyvejen, s\xc3\xa5 den nye motorvej kom ned i 4-6 meters dybde fra gadeniveau. Alt imens skulle trafikken p\xc3\xa5 den meget st\xc3\xa6rkt trafikerede vej forl\xc3\xb8be uden problemer. Arbejdet med nedgravningen af vejen tog cirka 7 \xc3\xa5r. Motorgaden blev \xc3\xa5bnet i etaper i 1973/74._NEWLINE_Planen var, at man skulle have fortsat med at have nedgrave hele Lyngbyvejen og videre ned ad N\xc3\xb8rre All\xc3\xa9 \xe2\x80\x93 Tagensvej til S\xc3\xb8ringen, men disse planer blev skrinlagt pga. meget stor modstand mod at nedrive huse og at f\xc3\xa5 flere biler ind i K\xc3\xb8benhavns centrum. En husr\xc3\xa6kke i den nordlige side af Fredensgade n\xc3\xa5ede dog at blive nedrevet.\n_START_SECTION_\nOprindelsen\n_START_PARAGRAPH_\nI 1936 pr\xc3\xa6senterede nogle af de f\xc3\xb8rende entrepren\xc3\xb8r- og ingeni\xc3\xb8r-firmaer i Danmark og Sverige en plan om et motorvejsnet, der i h\xc3\xb8j grad lignede det nuv\xc3\xa6rende store H, dog uden forbindelsen til Helsing\xc3\xb8r_NEWLINE_. 2. verdenskrig satte umiddelbart en stopper for overvejelserne, men p\xc3\xa5 Lolland gik man i gang med byggeriet._NEWLINE_Senere blev dr\xc3\xb8mmen dog \xc3\xa6ndret til ogs\xc3\xa5 at indeholde Helsing\xc3\xb8r, og dr\xc3\xb8mmen var nu et motorvejsnet, der gik som et H p\xc3\xa5 str\xc3\xa6kningerne Helsing\xc3\xb8r \xe2\x80\x93 R\xc3\xb8dbyhavn, K\xc3\xb8ge \xe2\x80\x93 Kolding samt Aalborg \xe2\x80\x93 Gr\xc3\xa6nsen.\n_START_SECTION_\nF\xc3\xa6rdigg\xc3\xb8relsen\n_START_PARAGRAPH_\nI 1986 blev bygning af Storeb\xc3\xa6ltsbroen vedtaget. Denne beslutning var redningen for f\xc3\xa6rdig\xc3\xb8relsen af "Det store motorvejs-H", da man vurderede, at anl\xc3\xa6gget af Storeb\xc3\xa6ltsbroen skulle f\xc3\xb8lges af en f\xc3\xa6rdigg\xc3\xb8relse af motorvejsstr\xc3\xa6kningerne. Derfor blev der fundet penge til at f\xc3\xa5 bygget de manglende str\xc3\xa6kninger._NEWLINE_I al sin iver for at f\xc3\xa5 f\xc3\xa6rdigbygget de sidste str\xc3\xa6kninger i motorvejs-H\'et glemte man i 1994 en lille str\xc3\xa6kning p\xc3\xa5 6,3\xc2\xa0km (St\xc3\xb8vring \xe2\x80\x93 Bonderup) midt i det hele. Str\xc3\xa6kningen n\xc3\xa5ede lige at blive f\xc3\xa6rdig til \xc3\xa5bningen af Storeb\xc3\xa6ltsforbindelsen i 1998._NEWLINE_I for\xc3\xa5ret 2005 p\xc3\xa5begyndte man endeligt arbejdet med at udbygge motortrafikvejen (Saksk\xc3\xb8bing-Eskilstrup) til rigtig motorvej. I 2007 sidst p\xc3\xa5 \xc3\xa5ret stod "Det store motorvejs-H" omsider f\xc3\xa6rdigt efter 57 \xc3\xa5rs bygning og planl\xc3\xa6gningsarbejde.\n_START_SECTION_\nAftalen fra 1986\n_START_PARAGRAPH_\nBeslutningerne om Storeb\xc3\xa6ltsbroen og \xc3\x98resundsbroen bet\xc3\xb8d store trafikale investeringer i den \xc3\xb8stlige del af Danmark. Mange af de seneste og igangv\xc3\xa6rende tilbygninger stammer s\xc3\xa5ledes fra den politiske aftale 1986, hvor der blev enighed om bygning af den faste forbindelse over Storeb\xc3\xa6lt. Prioriteten var dog klar, s\xc3\xa5ledes at H\'et blev f\xc3\xa6rdiggjort f\xc3\xb8rst. Og de resterende motorvejsstr\xc3\xa6kninger, der skulle forbinde \xc3\x98resundbroen med det resterende motorvejsnet stod f\xc3\xa6rdige i 1997._NEWLINE_Den f\xc3\xb8rste str\xc3\xa6kning uden for H\'et, der blev bygget som f\xc3\xb8lge af den politiske aftale i 1986 var Esbjergmotorvejen, der \xc3\xa5bnede i \xc3\xa5rene 1996-1998._NEWLINE_De efterf\xc3\xb8lgende \xc3\xa5bninger af to motorvejsstr\xc3\xa6kninger foregik i Nordjylland. Frederikshavnmotorvejen og Hirtshalsmotorvejen, som \xc3\xa5bnede i 2000 og 2004, er blevet kritiseret for i for h\xc3\xb8j grad at v\xc3\xa6re blevet bygget ud fra lokalpatriotiske interesser._NEWLINE_I aftalen fra 1986 var partnerne enige om, at f\xc3\xa6rgeforbindelserne mellem Langeland og Lolland samt over Kattegat skulle bevares. Udbygning af vejforbindelserne til disse f\xc3\xa6rgehavne skulle prioriteres h\xc3\xb8jt. Det er p\xc3\xa5 denne baggrund, der er blevet flertal for Svendborgmotorvejen p\xc3\xa5 Fyn samt for en forl\xc3\xa6ngelse af Holb\xc3\xa6kmotorvejen til Vig. Svendborgmotorvejen blev dog f\xc3\xb8rst endeligt vedtagt i Folketinget i 1996 og f\xc3\xa6rdiggjort i 2009. Forl\xc3\xa6ngelsen af Holb\xc3\xa6kmotorvejen blev vedtaget i 1999 og \xc3\xa5bnet i 2006. Motorvejen var en del af debatten op til trafikaftalen i 2009, da der var politisk uenighed om, hvorvidt Holb\xc3\xa6kmotorvejen skulle forl\xc3\xa6nges yderligere, eller om der skulle satses p\xc3\xa5 en motorvej til Kalundborg. I den endelige aftale var det anf\xc3\xb8rt, at aftaleparterne er enige om, at perspektivet p\xc3\xa5 sigt er at etablere motorvej p\xc3\xa5 str\xc3\xa6kningen til Kalundborg.\n_START_SECTION_\nDe jyske tv\xc3\xa6rveje\n_START_PARAGRAPH_\nTankerne om de Midt- og Vestjyske motorveje stammer fra et m\xc3\xb8de i 1987, hvor dav\xc3\xa6rende trafikminister Frode N\xc3\xb8r Christensen lovede at unders\xc3\xb8ge muligheder for et bedre vejnet. Dette resulterede i en rapport om "De jyske tv\xc3\xa6rveje", hvor mulighederne for h\xc3\xb8jklassificering af rute 15, 18 og 26 blev unders\xc3\xb8gt. P\xc3\xa5 baggrund af denne unders\xc3\xb8gelse, vedtog Folketinget i 1990 en projekteringslov for de tre ruter til enten motorveje eller motortrafikveje._NEWLINE_Efter regeringskiftet i 1993 kom s\xc3\xa5 den politiske enighed om at p\xc3\xa5begynde byggeriet af motorvej p\xc3\xa5 rute 15 mellem Aarhus og Herning. Men der kunne ikke blive enighed om linjef\xc3\xb8ringen ved Silkeborg. Derfor blev kun den f\xc3\xb8rste og sidste del af Herningmotorvejen vedtaget. Debatten omkring den miderste str\xc3\xa6kning varede i mange \xc3\xa5r, og f\xc3\xb8rst i december 2008 kom den politiske aftale om linjef\xc3\xb8ringen omkring Silkeborg. Den samlede str\xc3\xa6kning mellem Aarhus og Herning forventes s\xc3\xa5ledes f\xc3\xb8rst klar i 2016._NEWLINE_I 1996 blev Folketinget s\xc3\xa5 enige om at udbygge rute 18 mellem Holstebro og Vejle til enten motorvej eller motortrafikvej. Gennem flere vedtagelser og mange udbygninger af delstr\xc3\xa6kninger forventes Midtjyske Motorvej at v\xc3\xa6re f\xc3\xa6rdiggjort i 2014._NEWLINE_P\xc3\xa5 rute 26 mellem Aarhus og Hanstholm er flere str\xc3\xa6kninger opgraderet til motortrafikvej, men der er endnu ikke p\xc3\xa5begyndt anl\xc3\xa6g af motorvej. Et flertal i Folketinget indgik i januar 2009 en aftale om en forunders\xc3\xb8gelse vedr\xc3\xb8rende yderligere opgradering af str\xc3\xa6kningen mellem Skive og Hanstholm samt unders\xc3\xb8gelse af etapevis udbygning af str\xc3\xa6kningen mellem Aarhus og Viborg.\n_START_SECTION_\nMotorveje besluttet af amterne\n_START_PARAGRAPH_\nEfter flere \xc3\xa5rs overvejelse af linjef\xc3\xb8ringer besluttede S\xc3\xb8nderjyllands Amt i 2005 at anl\xc3\xa6gge en motorvej mellem Kliplev og S\xc3\xb8nderborg. Anl\xc3\xa6gget af S\xc3\xb8nderborgmotorvejen blev overtaget af staten ved nedl\xc3\xa6ggelse af amterne, og motorvejen p\xc3\xa5 26\xc2\xa0km blev \xc3\xa5bnet i 2012._NEWLINE_Vest for Aarhus foreg\xc3\xa5r en del af trafikken p\xc3\xa5 Det store motorvejs-H, og med bygningen af Djurslandmotorvejen nord for \xc3\x85rhus bliver disse to veje til den f\xc3\xb8rste del af en ringvej af motorvejsstandard om byen. Djurslandmotorvejen blev vedtaget af \xc3\x85rhus Amtsr\xc3\xa5d i 2001, og blev f\xc3\xa6rdiggjort med en forbindelse til \xc3\x98stjyske Motorvej i august 2010, og dermed er der motorvejsforbindelse mellem Djursland og det resterende motorvejsnet.\n_START_SECTION_\nUdvidelse af eksisterende motorveje gennem trafikaftalerne i 2001 og 2003\n_START_PARAGRAPH_\nMens der blev bygget motorveje i provinsen blev tr\xc3\xa6ngslen st\xc3\xb8rre p\xc3\xa5 de eksisterende motorveje omkring K\xc3\xb8benhavn, i Trekantomr\xc3\xa5det og p\xc3\xa5 Vestfyn. I 2001 og 2003 blev der indg\xc3\xa5et to trafikaftaler, som for en stor del drejede sig om at \xc3\xb8ge kapaciteten._NEWLINE_I 2001 var der enighed om at afs\xc3\xa6tte midler til en to konkrete udbygninger. En del af K\xc3\xb8ge Bugt Motorvejen var s\xc3\xa5ledes udbygget i 2003 og med yderligere udbygninger i 2008 har hele motorvejen nu mellem 6 og 10 spor. Udbygningen af Motorring 3 mellem J\xc3\xa6rgersborg og Holb\xc3\xa6kmotorvejen, som var f\xc3\xa6rdiggjort i 2008, var ogs\xc3\xa5 en del af aftalen fra 2001._NEWLINE_Partnerne bag trafikaftalen fra 2003 var kun enige om igangs\xc3\xa6ttelse af udbygning af en str\xc3\xa6kning. Fynske Motorvej mellem Odense og Middelfart skulle udbygges i perioden mellem 2009 og 2012. Men parterne havde aftalt, at udbygningen kunne indstilles, s\xc3\xa5fremt der opstod fordyrelser eller tekniske vanskeligheder, og der er indtil videre kun opn\xc3\xa5et politisk enighed om udbygning af de f\xc3\xb8rste 10\xc2\xa0km mellem Lilleb\xc3\xa6lt og N\xc3\xb8rre Aaby._NEWLINE_For en r\xc3\xa6kke andre str\xc3\xa6kninger var partnerne enige om at iv\xc3\xa6rks\xc3\xa6tte udarbejdelse af beslutningsgrundlag med henblik p\xc3\xa5 en senere beslutning om igangs\xc3\xa6ttelse. P\xc3\xa5 baggrund af denne aftale er udbygning af Holb\xc3\xa6kmotorvejen mellem Roskilde og Fl\xc3\xb8ng s\xc3\xa5ledes p\xc3\xa5begyndt og forventes f\xc3\xa6rdigudbygget i 2013. For udbygning af Helsing\xc3\xb8rmotorvejen mellem \xc3\x98ver\xc3\xb8d og Ister\xc3\xb8d og \xc3\x98stjyske Motorvej mellem Sk\xc3\xa6rup og Vejle N er der indg\xc3\xa5et politisk aftale. Aftalen fra 2003 indeholdt ogs\xc3\xa5 udbygning af Fynske Motorvej syd om Odense mellem Odense V og Odense S\xc3\x98 samt Taulovmotorvejen, men for disse str\xc3\xa6kninger er beslutningsgrundlaget endnu ikke udarbejdet.\n_START_SECTION_\nFemern B\xc3\xa6lt-forbindelsen\n_START_PARAGRAPH_\nI september 2008 blev der lavet en politisk aftale om en fast forbindelse over Femern B\xc3\xa6lt. Denne etableres med en firesporet motorvej og dobbeltsporet jernbane. Forbindelsen vil blive tilsluttet det store H, som en forl\xc3\xa6ngelse af Sydmotorvejen. I aftalen fremg\xc3\xa5r, at en anl\xc3\xa6gslov forventes at kunne vedtages omkring 2012.\n_START_SECTION_\nAftalerne i 2009 og infrastrukturfonden\n_START_PARAGRAPH_\nEt \xc3\xa5r efter infrastukturkommissionen fremlagde sin endelige rapport, blev et bredt politisk flertal enige om trafikaftalen "En gr\xc3\xb8n transportpolitik" i januar 2009. Denne aftale indeholdt etablering af en infrastrukturfond p\xc3\xa5 94 mia. kr, som skulle finansiere de kommende otte \xc3\xa5rs investeringer p\xc3\xa5 transportomr\xc3\xa5det. I f\xc3\xb8rste omgang blev der givet for\xc3\xb8get bevilling til en r\xc3\xa6kke igangv\xc3\xa6rende motorvejsprojekter._NEWLINE_Aftalen indeholdt ogs\xc3\xa5 en forl\xc3\xa6ngelse af Frederikssundmotorvejen, der siden 1978 v\xc3\xa6ret en kort motorvej mellem Motorring 3 og Motorring 4. Motorvejen, mangler forbindelse til Motorring 3, hvilket er under anl\xc3\xa6g og forventes f\xc3\xa6rdig i 2013. Med aftalen blev der enighed om, at motorvejen b\xc3\xb8r forl\xc3\xa6nges helt til Frederikssund, og i f\xc3\xb8rste omgang blev flertallet enige om at afs\xc3\xa6tte midler til en 10\xc2\xa0km str\xc3\xa6kning fra Motorring 4._NEWLINE_I december blev aftalen "Bedre veje mv." indg\xc3\xa5et, som indeholdt udbygning af Fynske Motorvej mellem Lilleb\xc3\xa6lt og N\xc3\xb8rre Aaby, Helsing\xc3\xb8rmotorvejen mellem \xc3\x98ver\xc3\xb8d og H\xc3\xb8rsholm Syd, Motorring 4 mellem Taastrup og Frederikssundmotorvejen, \xc3\x98stjyske motorvej mellem Sk\xc3\xa6rup og Vejle N samt K\xc3\xb8ge Bugt Motorvejen mellem Greve Syd og Solr\xc3\xb8d. Herudover blev det aftalt at udbygge Brande omfartsvej til motorvej, som dermed bliver en del af Midtjyske Motorvej.\n_START_SECTION_\nDen fremtidige infrastruktur\n_START_PARAGRAPH_\nSiden det store H blev f\xc3\xa6rdiggjort midt i 80\'erne har de danske motorvejsinvesteringer best\xc3\xa5et af udvidelser af eksisterende motorveje og nye motorveje, der skabte forbindelse til H\'et. I 2006 nedsatte den dav\xc3\xa6rende regering Infrastrukturkommissionen, som skulle analysere fremtidens behov for infrastruktur i Danmark. Kommissionen kom frem til, at trafikeftersp\xc3\xb8rgslen p\xc3\xa5 statsvejnettet frem mod 2030 vil vokse med 70 pct., og flere steder ville H\'et ikke l\xc3\xa6ngere kunne b\xc3\xa6re trafikken. Derfor er der behov for etablering af nye transportkorridorer, og fsva. motorvejsnettet drejer det sig is\xc3\xa6r om str\xc3\xa6kningen fra Vestfyn til \xc3\x85rhus, omkring K\xc3\xb8benhavn, Viborgmotorvejen samt ved Limfjorden.\n_START_SECTION_\nEndnu en Lilleb\xc3\xa6ltsbro og ny midtjysk motorvejskorridor\n_START_PARAGRAPH_\nVejdirektoratet og Trafikstyrelsen har n\xc3\xa6vnt tre forskellige muligheder for at l\xc3\xb8se flaskehalsen ved Lilleb\xc3\xa6lt. En ny motorvejsforbindelse kan s\xc3\xa5ledes krydse Lilleb\xc3\xa6lt enten parallelt med den eksisterende Lilleb\xc3\xa6ltsbro, mellem Bogense og Juelsminde eller syd for Middelfart og Kolding. Valget mellem disse vil p\xc3\xa5 en r\xc3\xa6kke omr\xc3\xa5der s\xc3\xa6tte rammer for valg af infrastrukturudviklingen i \xc3\x98stjylland._NEWLINE_Trafikken p\xc3\xa5 \xc3\x98stjyske Motorvej vil vokse, s\xc3\xa5 den skal udvides til 8 spor inden for 15-20 \xc3\xa5r, hvis der ikke bygges en ny midtjysk motorvejskorridor. Der er lavet flere forslag til en linjef\xc3\xb8ring for en s\xc3\xa5dan korridor. En del af korridoren kan f\xc3\xb8lge H\xc3\xa6rvejen. Disse l\xc3\xb8sninger kaldes for H\xc3\xa6rvejsmotorvejen, og vil starte omkring Hobro forts\xc3\xa6tte mod syd t\xc3\xa6t p\xc3\xa5 Viborg og derefter vest om Silkeborg. Slutningen skal afh\xc3\xa6nge af, hvilken l\xc3\xb8sning der v\xc3\xa6lges for Lilleb\xc3\xa6lt. Den oprindelige h\xc3\xa6rvejsmotorvej helt til Kolding er tidligere foresl\xc3\xa5et af f.eks. Dansk Vejforening og vil slutte ved E45 i omkring Kolding._NEWLINE_I august 2009 fremkom regeringens holdning til b\xc3\xa5de ny Lilleb\xc3\xa6ltbro og en midtjysk motorvejskorridor via to artikler i Jyllands-Posten, hvori der stod, at Trafikminister Lars Barfoed mener, ".. at en forbindelse mellem Bogense og Juelsminde er teknisk og finansielt mere overkommelig end en Kattegatbro", og at en motorvej gennem Midtjylland "... skal begynde omkring Holstebro, g\xc3\xa5 forbi Herning og Billund og slutte, n\xc3\xa5r den m\xc3\xb8der motorvejen mellem Esbjerg og Kolding". Regeringen har s\xc3\xa5ledes lagt op til, at fremtidens l\xc3\xb8sningen p\xc3\xa5 at \xc3\xb8ge kapaciteten mellem Vestfyn og Aarhus er en ny motorvej mellem Odense og Horsens via en ny Bogense \xe2\x80\x93 Juelsminde forbindelse samt en ny motorvej gennem Jylland, der ikke bliver tilkoblet E45._NEWLINE_\xe2\x80\x83\n_START_SECTION_\n3. Limfjordsforbindelse\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa5 motorvejene i Nordjylland er der begyndende kapacitetsproblemer ved den eksisterende Limfjordstunnel, og i 2003 vedtog Nordjyllands Amt et regionsplantill\xc3\xa6g for en ny motorvej fra Nordjyske motorvej syd for Aalborg via Egholm i Limfjorden vest for Aalborg til Hirtshalsmotorvejen nord for N\xc3\xb8rresundby. L\xc3\xb8sningen, der bliver kaldt Egholmlinjef\xc3\xb8ringen og indeb\xc3\xa6rer en ca. 1.000 meter lang tunnel til Egholm og en lavbro over N\xc3\xb8rredybet, blev senere underkendt af Naturklagen\xc3\xa6vnet. Et politisk flertal indgik i januar 2009 en aftale om at iv\xc3\xa6rks\xc3\xa6tte en afslutning af VVM-unders\xc3\xb8gelsen for Egholmlinjen.\n_START_SECTION_\nMotorring 5\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb8ge Bugt Motorvejen og Motorring 3 er i dag meget trafikerede, fordi de fungerer b\xc3\xa5de som den \xc3\xb8stlige del af H\'et og som indfaldsvej og ringvej for K\xc3\xb8benhavn. P\xc3\xa5 sigt vil f\xc3\xa6rdigg\xc3\xb8relse af Femernb\xc3\xa6lt-forbindelsen \xc3\xb8ge trafikken yderligere. For at aflaste K\xc3\xb8ge Bugt Motorvejen og Motorring 3 har der i mange \xc3\xa5r v\xc3\xa6ret tanker om en ny ydre ringvej. I 1999 blev der s\xc3\xa5ledes \xc3\xa5bnet en motortrafikvej, som har navnet Tv\xc3\xa6rvejen og ligger mellem Fl\xc3\xb8ng og H\xc3\xb8je Taastrup. I sin \xc3\xa5rsberetning skrev Vejdirektoratet, at vejen "...udg\xc3\xb8r f\xc3\xb8rste etape af en planlagt ydre ringsvejsforbindelse omkring K\xc3\xb8benhavn". I Fingerplan 2007 blev der foretaget arealreservation til en eventuel Motorring 5, og trafikminister Lars Barfod har udtalt, at han \xc3\xb8nsker at g\xc3\xa5 i gang med analysearbejdet for den 70\xc2\xa0km str\xc3\xa6kning fra K\xc3\xb8ge til Helsing\xc3\xb8rmotorvejen.\n_START_SECTION_\nDet dobbelte H\n_START_PARAGRAPH_\nEn ny midtjysk motorvejskorridor og en ny motorring 5 kan betragtes som to nye lodrette str\xc3\xa6kninger parallelt med de eksisterende i det nuv\xc3\xa6rende H. Samtidig kan en motorvej til Kalundborg med forbindelse til \xc3\x98stjylland via f\xc3\xa6rge eller bro betragtes som en vandret forbindelse. Det danske motorvejsnet med disse nye parallelle linjer bliver derfor flere steder kaldt "Det dobbelte H".'