b"\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xb8llerg\xc3\xa5rd fra Ellested, Fyn (Frilandsmuseet)\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb8llerg\xc3\xa5rden fra Ellested og vandm\xc3\xb8llen fra Ellested p\xc3\xa5 Fyn er genopf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 Frilandsmuseet og viser bolig, stalde, have og fungerende m\xc3\xb8lleri som det s\xc3\xa5 ud i 1890'erne._NEWLINE_Den kommer fra Ellested Sogn, der  ligger t\xc3\xa6t ved \xc3\x98rb\xc3\xa6k mellem Nyborg og Ringe. Vandm\xc3\xb8llen hed \xe2\x80\x9dNym\xc3\xb8lle\xe2\x80\x9d og l\xc3\xa5 t\xc3\xa6t ved \xe2\x80\x9dGamle-m\xc3\xb8lle\xe2\x80\x9d ved samme vandl\xc3\xb8b, \xc3\x98rb\xc3\xa6k \xc3\x85. Vandm\xc3\xb8llen h\xc3\xb8rte f\xc3\xb8rst under godset Glorup, men overgik senere til godset Lykkesholm. Vandm\xc3\xb8llen blev i 1943 for\xc3\xa6ret til Frilandsmuseet af hofj\xc3\xa6germester Sehestedt Juul fra Lykkesholm i. M\xc3\xb8llen blev taget ned i 1949 og i 1964 \xc3\xa5bnede stuehus og m\xc3\xb8lleri p\xc3\xa5 Frilandsmuseet. Nogle grundforhold p\xc3\xa5 museet gjorde, at der ikke var plads til udl\xc3\xa6ngerne, s\xc3\xa5 ikke f\xc3\xb8r 1996 stod hele anl\xc3\xa6gget f\xc3\xa6rdigt med stuehus, m\xc3\xb8lleri, stalde, lo, lader og vognport. _NEWLINE_De \xc3\xa6ldste bygninger er fra slutningen af 1700-tallet, og genopf\xc3\xb8relsesperioden er 1890erne. Bygningerne blev genopf\xc3\xb8rt efter nyere id\xc3\xa9er, idet museet \xc3\xb8nskede at vise, hvordan tiden havde sat sine spor i form af sk\xc3\xa6vheder og uregelm\xc3\xa6ssigheder i stedet for at vise bygningen i sin oprindelige skikkelse eller som en ren type. Haven blev ogs\xc3\xa5 opm\xc3\xa5lt og der blev indsamlet planter, s\xc3\xa5 haven fremst\xc3\xa5r som den var p\xc3\xa5 hjemstedet i 1890erne med lindetr\xc3\xa6er, bregner og et lysthus med en kasseret m\xc3\xb8llesten som havebord.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb8llerens plads i samfundet\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb8lleren tilh\xc3\xb8rte toppen af samfundspyramiden p\xc3\xa5 landet. Han var ofte en velhavende mand, da han havde indt\xc3\xa6gter b\xc3\xa5de fra m\xc3\xb8lleri og landbrug. Han omgikkes hofj\xc3\xa6germesteren, pr\xc3\xa6sten og andre af de lokale spidser og var hurtig til at optage nye id\xc3\xa9er fra byerne, som f.eks. nyt maskineri, indretningstendenser, planter til haven og juletraditioner. Der var ogs\xc3\xa5 tid og r\xc3\xa5d til at l\xc3\xa6se, spille klaver og slappe af.\n_START_SECTION_\nAnna Hellesen\n_START_PARAGRAPH_\nFra 1825 og til Frilandsmuseets overtagelse i 1948 var vandm\xc3\xb8llen forpagtet ud til familien Hellesen i flere generationer af m\xc3\xb8llere. Husholdet bestod i 1890erne af otte personer: m\xc3\xb8lleren, hans kone, deres to b\xc3\xb8rn samt en kusk som ogs\xc3\xa5 passede landbruget, en m\xc3\xb8llersvend, en tjenestepige og en tjenestedreng. Denne sidste m\xc3\xb8llers datter, Anna Hellesen som var f\xc3\xb8dt i 1879, blev aldrig gift men blev boende alene efter hendes for\xc3\xa6ldre var d\xc3\xb8de. Som det ofte ses, foretog hun meget f\xc3\xa5 \xc3\xa6ndringer p\xc3\xa5 bygningerne og sammen med en stor l\xc3\xa6nkehund, v\xc3\xa6rnede hun om hvad hendes for\xc3\xa6ldre havde skabt. Da museet overtog g\xc3\xa5rden, fulgte store m\xc3\xa6ngder af m\xc3\xb8bler, redskaber, gangkl\xc3\xa6der og leget\xc3\xb8j med. Ikke mindst var Anna Hellesens beretninger om det levede liv i bygningerne, yderst v\xc3\xa6rdifulde da bygningerne skulle indrettes.  Anna Hellesen var med til indvielsen af bygningen i 1964 og var overordentlig tilfreds med resultatet. Hun f\xc3\xb8lte sig s\xc3\xa5 meget hjemme, at hun havde sv\xc3\xa6rt ved at forst\xc3\xa5 at hun ikke skulle overnatte i huset.\n_START_SECTION_\nBygningerne\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb8llen ligger for enden af en hulvej, pr\xc3\xa6cis som p\xc3\xa5 sit hjemsted. M\xc3\xb8lleriet er bygget i forl\xc3\xa6ngelse af stuehuset. Hele anl\xc3\xa6gget best\xc3\xa5r af to ikke helt parallelle l\xc3\xa6nger med en bryggersudbygning p\xc3\xa5 stuehuset samt en lille vognl\xc3\xa6nge hvor der er ogs\xc3\xa5 er plads til lidt fjerkr\xc3\xa6 og et lokum med direkte forbindelse til \xc3\xa5en nedenfor. Udl\xc3\xa6ngerne er kommet til af flere omgange. Hestestalden er den \xc3\xa6ldste, bygget af t\xc3\xb8mmer dendrokronologisk dateret til 1778 og de \xc3\xb8vrige stalde, lader og lo er kommet til i 1830erne og 1850erne. P\xc3\xa5 museet st\xc3\xa5r udl\xc3\xa6ngerne hvidkalkede over t\xc3\xb8mmer og tavl. Stuehus og m\xc3\xb8lleri er gulkalket. Bindingsv\xc3\xa6rk p\xc3\xa5 stuehus samt alle d\xc3\xb8re og porte er malet r\xc3\xb8dbrune med dodenkop iblandet k\xc3\xa6rnem\xc3\xa6lk og linolie. Hele anl\xc3\xa6gget er t\xc3\xa6kket med r\xc3\xb8r.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xb8lleriet\n_START_PARAGRAPH_\nBygningernes placering p\xc3\xa5 Frilandsmuseet ganske t\xc3\xa6t ved M\xc3\xb8lle\xc3\xa5en g\xc3\xb8r det muligt at l\xc3\xa5ne vand derfra og dermed vise, hvordan en vandm\xc3\xb8lle fungerer. Vandet fra den opstemmede m\xc3\xb8lledam f\xc3\xb8res via malekarm videre til stigbord og ned over de to store overfaldshjul. Et tredje stigbord f\xc3\xb8rer til en frisluse, der kan lede vandet udenom vandhjulene, n\xc3\xa5r m\xc3\xb8llen ikke er i brug. Reguleringen af vandet til de to vandhjul foreg\xc3\xa5r fra en lem i gavlen ved hj\xc3\xa6lp af en lang stang til hvert stigbord. _NEWLINE_Vandhjulet n\xc3\xa6rmest m\xc3\xb8lledammen tr\xc3\xa6kker en melsigte, en havrevalse og en rugkv\xc3\xa6rn, der dog ogs\xc3\xa5 blev brugt til hvede efterh\xc3\xa5nden som denne kornsort vandt frem. Kraftoverf\xc3\xb8ringen til kv\xc3\xa6rnakslen foreg\xc3\xa5r ved hj\xc3\xa6lp af et stort gravhjul, som k\xc3\xb8rer rundt nedenunder gulvet og er forbundet til den \xc3\xb8verste kv\xc3\xa6rnsten, \xe2\x80\x9dl\xc3\xb8beren\xe2\x80\x9d, i den indbyggede kv\xc3\xa6rn. Over denne kasse er en tr\xc3\xa6tragt hvorigennem kornet bliver h\xc3\xa6ldt i kv\xc3\xa6rnen enten fra en s\xc3\xa6k eller gennem den \xc3\xb8vre tragt p\xc3\xa5 m\xc3\xb8lleloftet.  I det modsatte hj\xc3\xb8rne er en grynkv\xc3\xa6rn, som tr\xc3\xa6kkes af det andet vandhjul. Den har, ligesom skalkv\xc3\xa6rnen, der er skjult i gulvet, v\xc3\xa6ret anvendt ved fremstilling af byggryn. Derudover findes en grynsorterer, en rensemaskine og en havrevalse der ligger under gulvet. Der er desuden to former for hejsev\xc3\xa6rk trukket af vandkraften, det ene med et reb til s\xc3\xa6kke, som skal op p\xc3\xa5 m\xc3\xb8lleloftet, det andet i form af en stadigt roterende elevator, der f\xc3\xb8rer det malede mel fra kv\xc3\xa6rnen op til melsigten. Ved hj\xc3\xa6lp af et remtr\xc3\xa6k tv\xc3\xa6rs over g\xc3\xa5rdspladsen har kraften fra vandhjulene ogs\xc3\xa5 kunnet tr\xc3\xa6kke et t\xc3\xa6rskev\xc3\xa6rk placeret i laden overfor m\xc3\xb8lleriet. _NEWLINE_M\xc3\xb8lleren fik betaling i form af korn og han brugte toldekoppen til at tage sin andel af kornet. Toldekoppen indeholdt et fastsat rumm\xc3\xa5l. Dette korn brugte m\xc3\xb8lleren selv i sin husholdning og videresolgte resten til k\xc3\xb8bst\xc3\xa6dernes k\xc3\xb8bm\xc3\xa6nd. Udenfor d\xc3\xb8ren h\xc3\xa6nger bremseskoen til hestevognene, s\xc3\xa5 vognhjulet stod stille n\xc3\xa5r den tunge vogn k\xc3\xb8rte ned gennem hulvejen.\n_START_SECTION_\nIndretningen\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb8llerstuen er indrettet lidt gammeldags i forhold til de \xc3\xb8vrige stuer. Den var daglig opholdsstue for familien og for kunderne som ventede p\xc3\xa5 deres mel \xe2\x80\x93 naturligvis efter princippet f\xc3\xb8rst-til-m\xc3\xb8lle. P\xc3\xa5 skrivepulten ligger protokollen med navnene p\xc3\xa5 m\xc3\xb8llens kunder, hvis forbogstaver g\xc3\xa5r igen p\xc3\xa5 alle s\xc3\xa6kkene oppe p\xc3\xa5 m\xc3\xb8lleloftet. I m\xc3\xb8llestuen blev i hvert fald nogle af m\xc3\xb8lleg\xc3\xa6sterne budt ind, mens de ventede p\xc3\xa5 deres mel. De kunne bydes p\xc3\xa5 et krus \xc3\xb8l og et stop tobak. Her kunne ogs\xc3\xa5 k\xc3\xb8bes mad og drikke og i de travle h\xc3\xb8jtider, kunne bonden vente l\xc3\xa6nge og risikere at form\xc3\xb8ble temmelig meget af sit eget korn, f\xc3\xb8r turen gik hjemad. Der kunne laves mad p\xc3\xa5 kakkelovnen, da der bag l\xc3\xa5gerne er to fyrhuller med ringe. T\xc3\xa6t ved kakkelovnen, af fynsk fabrikat, er en legekrog, hvor b\xc3\xb8rnene har b\xc3\xa5de spist og leget. Under loftet h\xc3\xa6nger et bur til en kanariefugl. I alkoven har tjenestepigen sovet._NEWLINE_I k\xc3\xb8kkenet er et stort br\xc3\xa6ndekomfur i den \xc3\xa5bne skorsten.  Det er et overgangsf\xc3\xa6nomen, beregnet til indbygning, da det kun best\xc3\xa5r af to jernplader; oversiden og forsiden. Relativt enkelt og billigt har man opn\xc3\xa5et fordelene ved det lukkede komfur og undg\xc3\xa5et det \xc3\xa5bne ildsteds gener i form af sod i maden og tr\xc3\xa6k i hele k\xc3\xb8kkenet.  Rundt omkring er husholdningsredskaber, en tallerkenr\xc3\xa6kke og den store nyhed i k\xc3\xb8kkenet p\xc3\xa5 denne tid; k\xc3\xb8dhakkemaskine. Vand blev hentet fra en kilde i skoven eller evt. fra m\xc3\xb8lledammen efter overfladevandet var str\xc3\xb8get til side. Der var en br\xc3\xb8nd i stalden, men det var kun til at vande k\xc3\xb8erne._NEWLINE_Af nyheder ses ogs\xc3\xa5 sovev\xc3\xa6relset hvor der er frist\xc3\xa5ende enkelte senge med senget\xc3\xa6pper p\xc3\xa5 og natpotte under. Som noget nyt, er der indrettet v\xc3\xa6relser til b\xc3\xb8rnene og g\xc3\xa6ster p\xc3\xa5 loftet. Stuerne er moderne med gardiner, potteplanter, tapeter, fotografier og nips. M\xc3\xb8blerne er polstrede og behagelige. Der er et harmonium hvor b\xc3\xb8rnene har spillet. N\xc3\xa5r m\xc3\xb8llerfamilien holdt selskab, blev storstuen i enden af huset ogs\xc3\xa5 taget i brug. M\xc3\xb8lleren har indrettet sig efter nyeste mode i 1890erne, pr\xc3\xa6cis som borgerskabet i k\xc3\xb8bst\xc3\xa6derne. Dog er m\xc3\xb8blementet, materialer og dekoration mere enkel og rustik end det ses i de fornemme lejligheder og villaer i st\xc3\xb8rre byer, se for eksempel Nationalmuseets klunkehjem."