b'\n_START_ARTICLE_\nFlemming Behrendt\n_START_SECTION_\nOpv\xc3\xa6kst og familie\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb8n af sognepr\xc3\xa6st Otto Behrendt (d\xc3\xb8d 1988) og Sofia f. Christensen (d\xc3\xb8d 2005); gift 2/8 1961 (\xc3\xa6gteskabet opl\xc3\xb8st) med Ulla Windfeld, f. 6/10 1938 i K\xc3\xb8benhavn. Den 27/8 1993 indgik han i registreret partnerskab med professor i \xc3\xb8konomi, ph.d. Stephen Gates, f. 8/3 1955 i USA. Fra \xc3\xa6gteskabet med Ulla Windfeld har han to b\xc3\xb8rn: filminstrukt\xc3\xb8r Kathrine Windfeld og historiker Rasmus Windfeld.\n_START_SECTION_\nKarriere\n_START_PARAGRAPH_\nEfter studentereksamen (1957) l\xc3\xa6ste Flemming Behrendt medicin et \xc3\xa5r, men skiftede s\xc3\xa5 til dansk hovedfag ved K\xc3\xb8benhavns Universitet hvor han blev cand.mag. i 1967 med kristendomskundskab som bifag. I studietiden redigerede han de kristelige publikationer Gymnasiastbladet (1960-62) og Kirke og Film (1966-69) som han omd\xc3\xb8bte til Film 69/70/71/72. I dette blad tr\xc3\xa5dte en r\xc3\xa6kke senere toneangivende filmkritikere deres barnesko._NEWLINE_I 1964 vakte Behrendt medieopm\xc3\xa6rksomhed ved som student at opponere ved en doktordisputats om Henrik Pontoppidan ("At han t\xc3\xb8r", skrev Politiken). Det f\xc3\xb8rte til et litter\xc3\xa6rt medarbejderskab ved Berlingske Aftenavis, hvor han fra 1967 blev fastansat, nu ogs\xc3\xa5 som filmkritiker og -skribent ("skarpsindig, k\xc3\xb8ligt analyserende, med en alsidig kulturel baggrund og en stor viden om kulturlivets magtstrukturer" [Morten Piil]. I 1970 blev han desuden medlem af lederskribent-kollegiet for Det Berlingske Hus med kultur-, kirke- og uddannelsespolitik som sine omr\xc3\xa5der._NEWLINE_I 1973-75 tog Behrendt en afstikker til det nydannede Det Danske Filminstitut, hvor han sammen med filminstrukt\xc3\xb8ren Gert Fredholm udgjorde den f\xc3\xb8rste duo af spillefilmskonsulenter under den nye filmlov. Blandt de film han st\xc3\xb8ttede, var "Tag det som en mand, frue" [1975] og "Nitten r\xc3\xb8de roser" [1974].  Han fortsatte dog p\xc3\xa5 Weekendavisen (Berlingske Aftenavis\xe2\x80\x99 nye navn) som anmelder af udenlandske film og som klummeskribent. Fuldtids tilbage p\xc3\xa5 avisen lagde han i 1975 grunden til tidsskriftet Levende Billeder og var dets f\xc3\xb8rste redakt\xc3\xb8r. Men hurtigt var den store igangs\xc3\xa6ttelsesst\xc3\xb8tte (200.000 kr.) brugt op som bladet havde f\xc3\xa5et fra Filminstituttet, der gerne ville erstatte de adskillige sm\xc3\xa5 filmblade som den gamle Filmfond havde st\xc3\xb8ttet. I de f\xc3\xb8lgende 22 \xc3\xa5r k\xc3\xb8rte Levende Billeder under andre redakt\xc3\xb8rer, \xc3\xb8konomisk p\xc3\xa5 pumperne, men med en h\xc3\xb8j redaktionel kvalitet. Behrendt var formand for bladets bestyrelse 1987-90._NEWLINE_I 1980 blev Behrendt kulturredakt\xc3\xb8r for Weekendavisen og \xc3\xa5ret efter tillige redaktionschef for hele avisen. Han opdyrkede en r\xc3\xa6kke nye medarbejdere, heriblandt Bo Green Jensen, Bo Bj\xc3\xb8rnvig, Mikael Wivel, Roald Als (der havde v\xc3\xa6ret med fra begyndelsen p\xc3\xa5 Levende Billeder), Finn Stein Larsen og Steen Estvad Petersen. Han indstiftede i 1980 Weekendavisens litteraturpris._NEWLINE_Som skribent havde Behrendt udvidet sine omr\xc3\xa5der til det udenrigspolitiske med rejser i USA og til Sydafrika, og i 1984 blev han den f\xc3\xb8rste journalistiske informationschef for Dansk Flygtningehj\xc3\xa6lp, hvor han kom i opposition til organisationens generalsekret\xc3\xa6r i sp\xc3\xb8rgsm\xc3\xa5let om \xc3\xa5benhed og politisk kritik. Et planlagt tidsskrift udkom kun i \xc3\xa9t nummer \xe2\x80\x93 som till\xc3\xa6g til dagbladet Information \xe2\x80\x93 og efter at Behrendt i efter\xc3\xa5ret 1985 var g\xc3\xa5et tilbage til Det Berlingske Hus, nu som kronikredakt\xc3\xb8r p\xc3\xa5 morgenavisen. _NEWLINE_For at holde p\xc3\xa5 de gode kronik\xc3\xb8rer indstiftede Behrendt en m\xc3\xa5nedlig salon hvor deltagere af alle politiske afskygninger samledes til diskussion og musikalsk underholdning._NEWLINE_I 1988 udgav Behrendt, p\xc3\xa5 grundlag af \xc3\xa5rs samtaler, en velanmeldt bog om komponisten og pianisten Herman D. Koppels liv med titlen "Fra et hjem med klaver". \xc3\x85ret efter skiftede Behrendt redakt\xc3\xb8rstol til Berlingske Tidendes nyskabelse: en daglig Magasin-forside med dybdeborende journalistik fra alle avisens afdelinger._NEWLINE_Gennem et par \xc3\xa5r (1989-90) udviklede Behrendt med Erik M\xc3\xb8rk tre litter\xc3\xa6re collage-forestillinger omkring skikkelser som H.C. Andersen, S\xc3\xb8ren Kierkegaard og Herman Bang, der i s\xc3\xa6sonens yderkanter blev opf\xc3\xb8rt p\xc3\xa5 Det Kongelige Teater og Det Ny Teater._NEWLINE_I 1991 tog Behrendt mod Berlingske Tidendes tilbud om at blive korrespondent i Paris, et vanskeligt job for den ikke s\xc3\xa6rligt frankofile Behrendt der m\xc3\xa5tte k\xc3\xa6mpe h\xc3\xa5rdt med stoffet. Det lykkedes ham dog gennem 11 \xc3\xa5r at leve op til avisens forventninger, og der blev efterh\xc3\xa5nden ogs\xc3\xa5 tid til at genoptage det freelance radioarbejde som siden en prisvinding i 1965 ("V\xc3\xa6rt for en aften") havde v\xc3\xa6ret en stadig trend-tr\xc3\xa5d p\xc3\xa5 hans journalistiske v\xc3\xa6v._NEWLINE_Fra 1995 forberedte Behrendt sit otium med en genoptagelse af sin ungdoms forskning i Henrik Pontoppidan, og i 1999 udkom det f\xc3\xb8rste bind af en r\xc3\xa6kke med Pontoppidan Smaa Romaner, udgivet for Det danske Sprog- og Litteraturselskab. I 2000 grundlagde hanPontoppidan Selskabet og fik Velux Fondens st\xc3\xb8tte til at opbygge en omfattende website over forfatterskabet. I 2004 drejede Behrendt den journalistiske n\xc3\xb8gle om, og Pontoppidan blev fuldtidsarbejde, nu med en biografi og en videnskabelig udgave af romanen fra 1905, Lykke-Per, som m\xc3\xa5let.\n_START_SECTION_\nHjemmeside\n_START_PARAGRAPH_\nSiden sin studietid har Flemming Behrendt v\xc3\xa6ret specialist i nobelpristageren Henrik Pontoppidan. I 2000 tog han initiativet til dannelse af Pontoppidan Selskabet og i 2002 til hjemmesiden  www.henrikpontoppidan.dk'