b'\n_START_ARTICLE_\nDavid Assarsson\n_START_SECTION_\nFamiliebaggrund og karriere\n_START_PARAGRAPH_\nAssarsson var f\xc3\xb8dt i Lund 1892 som s\xc3\xb8n af professor i retsvidenskab Pehr Assarsson og Gustafva Flensburg, hvis far var den kendte h\xc3\xb8jkirkelige lutherske biskop Wilhelm Flensburg af Lund. _NEWLINE_I 1912 blev han fil.kand. ved Lunds Universitet og begyndte at studere teologi, men konverterede kort efter til katolicismen og blev optaget som ordensmedlem af jesuitterne i Ordrup i Danmark. Han fik en katolske pr\xc3\xa6steuddannelse ved jesuitternes pr\xc3\xa6steseminarium og teologiske h\xc3\xb8jskole i Innsbruck i \xc3\x98strig, hvor han blev pr\xc3\xa6steviet i 1917._NEWLINE_Ved hjemkomsten til Sverige blev han kapellan ved den katolske domkirke St. Erik p\xc3\xa5 S\xc3\xb6dermalm i Stockholm, og blev samtidig biskoppens sekret\xc3\xa6r. Det hverv beholdt han  efter at biskop Albert Bitter gik af, og biskop Johannes M\xc3\xbcller overtog. I 1927 udn\xc3\xa6vntes Assarsson til pavelig kammerherre af adelig stand med titel af monsignore. Samme \xc3\xa5r blev han pr\xc3\xa6st for Helsingborgs katolske menighed.\n_START_SECTION_\nForfatter og redakt\xc3\xb8r\n_START_PARAGRAPH_\nI 1917 skrev Assarsson bogen F\xc3\xa4dernas kyrka: En programskrift (1917), som var en missionerende fremstilling af katolsk tro og en tilbagevisning af det, han betragtede som fordomme og fejl i den svenske offentligheds vurderinger af katolicismen. Titlen var l\xc3\xa5nt fra en salme af den lutherske biskop Johan Fredrik Eklund, men anvendte specifikt om den katolske kirke. I 1920 var Assarsson med til at starte det katolske tidsskrift Credo, som han var redakt\xc3\xb8r for 1920-37. Han var senere ogs\xc3\xa5 involveret i den katolske akademikerforening Academicum Catholicum. Assarsson var i 1937 redakt\xc3\xb8r for Psalmer f\xc3\xb6r kyrko\xc3\xa5ret, som var det f\xc3\xb8rste fors\xc3\xb8g p\xc3\xa5 at lave en katolsk salmebog med anknytning til svensk salmetradition. I 1950 redigerede han efter samme principper en nyudgave af Cecilia-psalmbok, som er den officielle salmebog for Stockholms katolske stift (der omfatter hele Sverige). Han gendigtede i 1922 den engelske kardinal John Henry Newmans salme "Lead, Kindly Light, amid the encircling gloom" til "Led, milda ljus, i dunkel dimfylld v\xc3\xa4rld", der i dag ogs\xc3\xa5 findes i Svenska Kyrkans salmebog.\n_START_SECTION_\nKatolsk aktivist\n_START_PARAGRAPH_\nUnder striden om den dengang temmelig negative fremstilling af den katolske tro i svenske skoleb\xc3\xb8ger forfattede Assarsson med biskop Bitter i ryggen et katolsk skolebogsvedl\xc3\xa6g, som blev distribueret til offentlige skoler over hele landet. Dette initiativ vakte stor opstandelse i svensk presse, og blev med f\xc3\xa5 undtagelser afvist overalt. Det blev fremholdt, at de svenske skoler m\xc3\xa5tte forblive konfessionelt pr\xc3\xa6get, og at katolikkerne m\xc3\xa5tte finde sig i, at de svenske l\xc3\xa6rebogsforfattere gav et "konfessionelt farvet" (dvs. luthersk) blik p\xc3\xa5 katolicismen. Den antikatolske avispolemik i anledning af sagen var den kraftigste siden 1890\'erne; selv om myndighederne afviste de katolske synspunkter, kom det blandt andet fra socialdemokratisk hold visse forst\xc3\xa5elsesfulde kommentarer, og senere udgivne l\xc3\xa6reb\xc3\xb8ger blev mere afd\xc3\xa6mpede i deres karakteristik af den katolske kirke. _NEWLINE_Han engagerede sig p\xc3\xa5 samme tid ogs\xc3\xa5 i kampen mod det svenske forbud mod oprettelse af katolske klostre, og henviste til offentlige udsagn om religionsfrihed, og til at Norge og Danmark tillod klostre._NEWLINE_Assarson engagerede sig ogs\xc3\xa5 for fejringen af den hellige Ansgar, noget som bidrog til at styrke svensk katolicismes nationale og nordiske r\xc3\xb8dder. Dette skete flere \xc3\xa5r f\xc3\xb8r Svenska Kyrkan tog Ansgarsfejringen op, hvilket skete som en reaktion p\xc3\xa5 katolikkernes fejring af \xc2\xabNordens apostel\xc2\xbb.\n_START_SECTION_\nHistoriker\n_START_PARAGRAPH_\nUdover sit kirkelige arbejde er Assarsson ogs\xc3\xa5 kendt for sin indsats for, at Sk\xc3\xa5nelandenes historie skulle gengives med fokus p\xc3\xa5 landsdelens danske fortid og den h\xc3\xa5rdh\xc3\xa6ndede forsvenskning af regionen efter Roskildefreden i 1658. I hans tid ignorerede svenske historieb\xc3\xb8ger landsdelens danske fortid, fremstillede Sk\xc3\xa5nelandenes forsvenskning som uproblematisk og n\xc3\xa6vnte ikke svenske overgreb mod landsdelens befolkning. Assarsson blev h\xc3\xa5net for sine synspunkter i svenske akademiske kredse, men fortsatte gennem foredrag og forfatterskab sit arbejde. Hans vigtigste v\xc3\xa6rk blev Det sk\xc3\xa5nska problemet (1923), hvori han fremh\xc3\xa6ver vigtigheden af, at Sk\xc3\xa5nes historie skal betragtes i et skandinavisk perspektiv, og at man skal tage hensyn til landsdelens danske baggrund. Efterf\xc3\xb8lgende udgav han Sk\xc3\xa5nelands historia i Sk\xc3\xa5nelands skolor (1949) , som blev udsendt til samtlige skoler i regionen som et supplement til den efter hans opfattelse fejlagtige historieundervisning. _NEWLINE_Assarssons indsats f\xc3\xb8rte til en \xc3\xb8get interesse for Sk\xc3\xa5nelandenes danske historie og har inspireret senere svenskkritiske historikere indenfor Sk\xc3\xa5nelandsbev\xc3\xa6gelsen.'