b'\n_START_ARTICLE_\nFlerpartisystem\n_START_PARAGRAPH_\nEt flerpartisystem er et udtryk for, at der findes mere end to valgbare partier i et parlament. Flerpartisystemet st\xc3\xa5r over for etpartisystem, som kendetegnes ved kun \xc3\xa9t valgbart parti. Det tidligere Sovjet havde et s\xc3\xa5dant system. Et lands valgsystem har med andre ord stor betydning for antallet af partier. Danmark er kendetegnet ved, hvad man i politologien kalder for "proportional representation" eller forholdstalsvalg. Det har den konsekvens, at der er plads til langt flere partier. Lande med f\xc3\xa5 partier har typisk et valgsystem, der popul\xc3\xa6rt betegnes "first past the post" eller lidt klodset vinderen f\xc3\xa5r det hele. Dette system animerer til at f\xc3\xa5 typisk to partier som eksempelvis i England.\n_START_SECTION_\nForholdstalsvalg\n_START_PARAGRAPH_\nDet basale princip bag forholdstalsvalg er, at alle v\xc3\xa6lgere skal have mulighed for at blive repr\xc3\xa6senteret, samt at alle politiske grupper fortjener repr\xc3\xa6sentation i parlamentet i forhold til deres styrke. Det styrker med andre ord fair repr\xc3\xa6sentation. Antallet af mandater i et valgdistrikt kan v\xc3\xa6re alt fra f\xc3\xa5 til flere. Hvis et parti modtager 10 procent af stemmerne i et distrikt med ti mandater, vil det f\xc3\xa5 en plads. Et parti med 50 procent af stemmerne vil da f\xc3\xa5 fem mandater etc. Dette partisystem fremmer mange ofte sm\xc3\xa5 partier.\n_START_SECTION_\nFirst past the post\n_START_PARAGRAPH_\nUnder FPTP valgsystemet er der kun \xc3\xa9t mandat per valgkreds. Det betyder, at det parti som f\xc3\xa5r flest stemmer, f\xc3\xa5r mandatet. Det f\xc3\xa5r dermed ogs\xc3\xa5 den konsekvens, at der er mange stemmer, som spildes. Endvidere kan der v\xc3\xa6re forskellige flertalsregler. Et eksempel p\xc3\xa5 en s\xc3\xa5dan er "simpelt flertal", som siger, at det blot drejer sig om at f\xc3\xa5 mere end den, som har f\xc3\xa5et n\xc3\xa6stflest. Denne type partisystem fremmer f\xc3\xa5 store partier med n\xc3\xa6r kontakt til valgkredsen._NEWLINE_Synonymer: Simple majority voting, flertalsvalg, relativt flertal, vinderen-tager-det-hele.\n_START_SECTION_\nMixed Member Proportional (MMP)\n_START_PARAGRAPH_\nMMP s\xc3\xb8ger at kombinere FPTP (se nedenfor) med forholdstalsvalg. Halvdelen af mandaterne i parlamentet v\xc3\xa6lges via FPTP, mens de resterende v\xc3\xa6lges via forholdstalsvalg. Det fungerer ved, at en v\xc3\xa6lger f\xc3\xa5r to stemmer. \xc3\x89n, som v\xc3\xa6lgeren kan anvende ved FPTP-valget og \xc3\xa9n ved forholdstalsvalget. Typisk er det indrettet s\xc3\xa5dan, at halvdelen tilfalder FPTP og den anden halvdel forholdstalsvalg. Fortalere for dette system mener, at det tager det bedste fra to verdener: 1. T\xc3\xa6t forhold mellem mandatet og kredsen samt fair repr\xc3\xa6sentation.\n_START_SECTION_\nKonsekvensen af partisystemet\n_START_PARAGRAPH_\nPartisystemet har stor betydning for den f\xc3\xb8rte politik. Imidlertid er det ikke kun partisystemet, som betyder noget. Det har kravet om positiv eller negativ parlamentarisme ogs\xc3\xa5. Positiv parlamentarisme er kravet om, at der skal v\xc3\xa6re et flertal i parlamentet bag en given regering. Det modsatte g\xc3\xb8r sig g\xc3\xa6ldende i forbindelse med negativ parlamentarisme, som foreskriver, at der ikke m\xc3\xa5 v\xc3\xa6re et flertal mod en regering. Det betyder, at n\xc3\xa5r konsekvensen af partisystemet skal forst\xc3\xa5s, er det vigtigt at tage det parlamentariske system i betragtning._NEWLINE_I Danmark findes der er et flerpartisystem med negativ parlamentarisme. Det betyder, at dansk politik typisk er pr\xc3\xa6get af svage regeringer med ustabile flertal bag sig. Denne type regeringer betegnes mindretals- eller koalitionsregeringer. Lande som England og USA vil typisk have regeringer, der er baseret p\xc3\xa5 et flertal. Regeringspartiet beh\xc3\xb8ver ikke at s\xc3\xb8ge nogen koalition.'