b"\n_START_ARTICLE_\nValdemar Poulsen\n_START_SECTION_\nBaggrund\n_START_PARAGRAPH_\nHan var s\xc3\xb8n af h\xc3\xb8jesteretsdommer Jonas Nicolai Johannes Poulsen og hustru Rebekka Magdalene f\xc3\xb8dt Brandt. Han blev i 1894 gift med Frederikke Marie Rasmussen, der d\xc3\xb8de i 1921, og i 1923 med Asta Stoltz Nielsen. Med sin f\xc3\xb8rste hustru fik han s\xc3\xb8nnen, geologen Christian Henrik Otto Poulsen._NEWLINE_Poulsen viste stor interesse for fysik, kemi og tegning i skolen. Allerede i skolen lavede han fors\xc3\xb8g med elektrostatiske apparater og induktionsapparater._NEWLINE_Til geng\xc3\xa6ld var matematik ikke hans bedste fag, og hans skudsm\xc3\xa5l var ikke det bedste._NEWLINE_Som f\xc3\xb8lge deraf valgte han at blive sproglig-historisk student og forlod i 1889 Borgerdydskolen p\xc3\xa5 Christianshavn som student med 1. karakter. Poulsen fors\xc3\xb8gte en boglig karriere med f\xc3\xb8rst et p\xc3\xa6dagogikum hos professor i filosofi Kristian Kroman (1846-1925), som han bestod med karakteren ug._NEWLINE_Herefter fors\xc3\xb8gte han sig i 1890 med et medicinstudium. I stedet f\xc3\xb8lger han med interesse bl.a. professor Julius Thomsens (1826-1909) forel\xc3\xa6sninger i kemi. Interessen for fysik og kemi vinder til sidst over medicinen._NEWLINE_Senere samme \xc3\xa5r fors\xc3\xb8ger Poulsen at komme ind p\xc3\xa5 Polyteknisk L\xc3\xa6reanstalt (det nuv\xc3\xa6rende Danmarks Tekniske Universitet), men best\xc3\xa5r ikke den matematiske adgangspr\xc3\xb8ve._NEWLINE_I stedet kommer han i l\xc3\xa6re p\xc3\xa5 maskinfabrikken Frich's Efterf\xc3\xb8lgere i \xc3\x85rhus frem til 1893, hvor han blev ansat som ingeni\xc3\xb8rassistent ved Kj\xc3\xb8benhavns Telefon AktieSelskab, KTAS i den tekniske afdeling. Afdelingen blev ledet af matematikeren og telefoningeni\xc3\xb8ren dr.phil. J.L.W.V. Jensen (1859-1925). Poulsens sans for det eksperimenterende gjorde ham inden l\xc3\xa6nge til leder af telefonselskabets fejlafdeling.\n_START_SECTION_\nTelegrafonen\n_START_PARAGRAPH_\nUnder sine eksperimenter opdagede Poulsen, at hvis han f\xc3\xb8rte en magnet rundt over en st\xc3\xa5lplade, s\xc3\xa5 blev m\xc3\xb8nsteret husket i pladen og kunne vises med jernfilsp\xc3\xa5ner. Videre eksperimenter afsl\xc3\xb8rede at han ogs\xc3\xa5 kunne gemme lyd som magnetisk kode. Dette f\xc3\xb8rte til at han 1. december 1898 indgav en ans\xc3\xb8gning om patent p\xc3\xa5 den elektromagnetiske telegrafon (Dansk patent nr. 2653 af 31. oktober 1899), en st\xc3\xa5ltr\xc3\xa5dsoptager, som kunne optage, gemme og gengive lyd. If\xc3\xb8lge ordlyden p\xc3\xa5 patentans\xc3\xb8gningen var apparatet bl.a. t\xc3\xa6nkt som en telefonsvarer. Den blev i praksis den vigtigste forl\xc3\xb8ber for b\xc3\xa5ndoptageren_NEWLINE_Ordet telegrafon er sammensat af tele (fjern), grafi (skrift) og foni (lyd)\n_START_SECTION_\nBuegeneratoren\n_START_PARAGRAPH_\nI 1902 opfandt han sammen med ingeni\xc3\xb8ren Peder Oluf Pedersen buegeneratoren (ogs\xc3\xa5 kaldet lysbuesender), der revolutionerede den tr\xc3\xa5dl\xc3\xb8se telegrafi. Buegeneratoren var meget udbredt indtil opfindelsen af radior\xc3\xb8ret. Buegeneratoren viste sig ogs\xc3\xa5 velegnet til at transmittere tale og musik, da den udsendte kontinuerte b\xc3\xb8lger med en fast frekvens.\n_START_SECTION_\nLyngby Radio\n_START_PARAGRAPH_\nI 1917 overtog Post & Telegrafv\xc3\xa6senet Valdemar Poulsens og P.O. Pedersens fors\xc3\xb8gsstation n\xc3\xa6r Bagsv\xc3\xa6rd S\xc3\xb8. Fors\xc3\xb8gsstationen blev i 1923 benyttet til fors\xc3\xb8g med spredning af nyheder per radio. I de f\xc3\xb8lgende \xc3\xa5r fik radioen sit gennembrud i Danmark som massemedie, og stationen ved Bagsv\xc3\xa6rd S\xc3\xb8 blev senere til navnkundige Lyngby Radio._NEWLINE_Valdemar Poulsen fik til dette samt de fleste af fors\xc3\xb8gene med telegrafonen og lysbuesenderen og den f\xc3\xb8rste Lyngby Radio fremstillet det mekaniske p\xc3\xa5 Oscar Clemmensens mekaniske v\xc3\xa6rksted p\xc3\xa5 Steen Winkelsvej lige ved det gamle Radiohus p\xc3\xa5 Rosen\xc3\xb8rns All\xc3\xa9. Den gamle fabriksbygning i tj\xc3\xa6repap st\xc3\xa5r stadig i Bagg\xc3\xa5rden til Steen Winkelsvej, hvor Oscar Clemmensen ogs\xc3\xa5 boede og hvor de ogs\xc3\xa5 m\xc3\xb8dtes om fors\xc3\xb8gene og fremstillingen mv.\n_START_SECTION_\nFaget svagstr\xc3\xb8mselektronik\n_START_PARAGRAPH_\nDen opsamlede viden og samarbejdet med P.O. Pedersen f\xc3\xb8rte til at faget svagstr\xc3\xb8ms-elektroteknik, som det f\xc3\xb8rste sted i verden blev oprettet p\xc3\xa5 Polyteknisk L\xc3\xa6reanstalt.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa6dersbevisninger\n_START_PARAGRAPH_\nValdemar Poulsen fik Videnskabernes Selskabs guldmedaille i 1907, han blev i 1909 \xc3\xa6resdoktor ved universitetet i Leipzig og 1914 medlem af Videnskabernes Selskab. Han blev Kommand\xc3\xb8r af 2. grad af Dannebrogordenen i 1923, af 1. grad i 1939 og modtog Fortjenstmedaljen i guld med krone 1913.\n_START_SECTION_\nGravsted\n_START_PARAGRAPH_\nHan ligger begravet p\xc3\xa5 Gentofte Kirkeg\xc3\xa5rd._NEWLINE_Han er malet af Knud Larsen sammen med P.O. Pedersen 1915 (Frederiksborgmuseet). Desuden portr\xc3\xa6tteret p\xc3\xa5 P.S. Kr\xc3\xb8yers maleri fra 1904 Industriens M\xc3\xa6nd (Frederiksborgmuseet). Mosaik af Ejnar Nielsen i St\xc3\xa6rekassen 1939. Buste af Johannes Bjerg 1939 (Statsradiofonien). Tr\xc3\xa6snit af H.C. Olsen 1907."