text: Ganløse Kirke
  
  publiceret: 2023-06-16 22:37:17+02:00
  Ganløse Kirke er en sognekirke beliggende lidt syd for centrum i Ganløse.
  Kirkegården, som er udvidet mod nord og syd, er omgivet af en mur af munkesten og teglsten. Kirkegårdens hovedindgang med køreport befinder sig mod nordvest. Der er også en mindre muret portal mod øst. Mod nordøst ligger et ligkapel fra 1886-1887 i nygotisk stil.
  Kirken, som er præget af 1800-tallets restaureringer, består af et relativt lille romansk kor og et skib fra omkring år 1200. Koret og skibet var oprindeligt opført i marksten og frådsten, men har senere fået teglsten muret udenpå. Kirkens tårn er fra senmiddelalderen med et senere tilbygget trappehus. Hertil findes en stor tilbygning mod nord.
  Der er kun bevaret få oprindelige detaljer i den romanske del af bygningen, fx en alterniche med søjleprydet indramning i korets østvæg. I dag præges bygningen af en omfattende restaurering i årene 1863-1864, hvor den blev skalmuret med røde teglsten.
  Tårnet vest for skibet er opført i munkesten på en syld (et fundament) af kampesten. Tårnrummet er forbundet med skibet gennem en bred rundbue, som antageligvis er fra 1600-tallet. Det er opbygget af tre stokværk (etager), og adgangen til de øvre stokværker sker gennem et trappehus fra 1583 af munkesten nord for tårnet. Dateringen kendes fra en indskriftstavle i kridtsten, som er indmuret på tårnets nordmur. Øverst har tårnet et saddeltag med trappeformede kamtakkede gavle i øst og vest, som er udsmykket med blændinger, dvs. dekorative murnicher.
  På skibets nordside ligger en stor tilbygning fra 1632-1634, som delvist består af materialer fra et ældre våbenhus på samme sted. Tilbygningen er i dag præget af en skalmuring fra en restaurering i årene 1889-1890. På nordsiden hænger en sandstenstavle med Københavns Universitets våbenskjold, idet kirken var ejet af universitetet i perioden 1539-1934. Ligesom tårnet har tilbygningen en kamtakket gavl med blændingsdekoration.
  Indvendigt har kirken hvidtede vægge og hvælvede lofter. Korets og skibets krydshvælv stammer antageligvis fra 1400-tallet, hvorimod tårnets krydshvælv er samtidigt med opførelsen.
  Kirken har ingen kalkmalerier, men på skibets overvægge er der tidligere opdaget røde og gule farvespor.
  Fra middelalderen er kun bevaret den simple granitdøbefont og et korbuekrucifiks. Derimod rummer kirken endnu værdifulde eksempler på hele det rige inventar, som kom til efter reformationen, da Københavns Universitet blev ejer.
  Kirkens ældste inventarstykke er den romanske døbefont af granit. Den er forholdsvis enkelt udsmykket med en tovstav (dvs. et profileret bånd med tovsnoninger) øverst.
  Over korbuen hænger et sengotisk korbuekrucifiks fra 1400-tallet, som er beslægtet med et krucifiks i Vejby Kirke.
  Alterbordet er bygget af overkalkede kampesten og stammer muligvis fra middelalderen.
  Alterbordsforsiden fra 1600 er udsmykket med runde buer og doriske pilastre, dvs. søjleformede murfremspring.
  Altertavlen fra 1600 indeholder centralt et maleri fra 1865, som forestiller vandringen til Emmaus.
  Prædikestolen fra 1624 blev udført af mesteren Hans Holst, som også på Københavns Universitets bestilling bl.a. lavede prædikestolen i Køge Kirke og en altertavle i Københavns Domkirke. Den er i fire fag, hvis paneler er udsmykket med relieffer, der forestiller scener fra Jesu liv. Til stolen hører også en samtidig himmel og et opgangspanel.
  I 1665 blev der opført et pulpitur i kirken, som blev nedtaget i 1863. De paneler, som pulpituret var opbygget af, blev i 1906 opstillet langs korets nord- og sydvægge.
  Kirkens stolestader, dvs. kirkebænkene, stammer fra restaureringen i 1863 og er i dag malet i grå og blålige nuancer med røde gavle.
  I kirken ligger to gravsten fra 1632 og 1637 i tårnrummets gulv.