text: Frederik Christian Kaas
  
  publiceret: 2011-07-18 00:03:11+02:00
  Frederik Christian Kaas, 1.12.1727-28.3.1804, søofficer. Født i Kbh. (Holmens), død sst., begravet i Bråby k., Ringsted hrd. K. blev kadet 1741, sekondløjtnant 1747, premierløjtnant 1753, kaptajnløjtnant 1755, kaptajn 1758, kommandørkaptajn 1767, kommandør 1775, kontreadmiral 1781, viceadmiral 1790 og admiral 1800. – Han var som kadet med på togt til Algier på Oldenburg 1746. 1748 blev han auscultant (dvs. studerende observatør) i konstruktionskommissionen. 1752–56 var K. sammen med F. Krabbe på studieophold i udlandet for at studere skibsbygning og vandbygningsvæsen. Hjemkommen indtrådte han i konstruktions-kommissionen og fik ordre til sammen med Krabbe at konstruere en fregat og forestå bygningen af denne. Under dette arbejde blev han 1757 beordret til at overtage chefposten ombord på orlogsskibet Neptunus som følge af dødsfald. Han vendte ikke siden tilbage til skibsbyggeriet. 1757–62 anvendt som skibschef bl.a. i Middelhavet. Han havde gennem denne tjeneste fået et udmærket kendskab til de politiske forhold i dette område og blev 1763 og 1765 sendt til Marokko i diplomatisk mission. 1770–81 var han chef for Søkadetakademiet, en stilling han gjorde udmærket fyldest i. Han indførte flere nye fag som var med til at højne den dansk-norske søofficersuddannelse, ligesom han igangsatte udarbejdelsen af lærebøger der først blev taget ud af undervisningen hen mod midten af 1800-tallet. I sin tid som skolechef blev K. flere gange anvendt som skibschef i eskadren. 1781–92 var han derefter Holmens chef, en stilling som han ligeledes havde gode forudsætninger for at bestride dels gennem sit administrative talent, dels gennem sin oprindelige uddannelse som tekniker og skibskonstruktor. I november 1792 udarbejdede han en oversigt over sit arbejde som Holmens chef der giver et indtryk af hans arbejde på denne post (trykt i Nyt Archiv for Søevæsenet, 1843). Politisk tilhørte K. kredsen omkring J. O. Schack-Rathlou og havde derigennem også forbindelse med F. C. Rosenkrantz der ledede nåden 1784–88. 1792 blev K. 3. og 1794 2. militær-deputeret i admiralitets- og kommissariatskollegiet. 1796 blev han 1. deputeret og referent for kongen. 1795 og 1796 var K. tillige eskadrechef i de kombinerede dansk-norsksvenske neutralitetseskadrer. Han var medlem af en række større kommissioner og han virkede i søetatens øverste ledelse indtil sin død. Han var en dygtig og talentfuld søofficer. Med rette fik han i 1780 karakteristik som "den habile søorlogsmand forenet med en fuldkommen indsigt i metieren" (viceadmiral C. von Schindel). Fra 1778 ejede K. Nedergård på Langeland. – Hofjunker 1750. Kammerjunker 1754. Kammerherre 1772.
  Forældre: admiral Ulrik K. (1677–1746) og Mette M. Sørensdatter Matthisen (1694–1770). Gift 1. gang 7.1.1765 på Constantinsborg med Sophie Elisabeth Charisius, født 25.1.1743 på Constantinsborg, død 9.9.1769 i Kbh. (Holmens), d. af konferensråd Constantin August C. til Constantinsborg (1712–76, gift 2. gang 1771 med Else Mariane Falkenskiold, 1737–1801, gift 2. gang 1784 med sognepræst i Vinding, Bryrup og Vrads, provst, konsitorialråd Jørgen Melchiorsen Holst, 1710–84 (gift 1. gang 1752 med Johanne Below Reedtz, født 1720, gift 2. gang 1766 med Edvardine Marie Hoff, 1741–71)) og baronesse Kirstine Güldencrone (1709–70). Gift 2. gang 11.9.1771 i Bødstrup med Edele Sophie Kaas, født 10.5.1746 i Næstved, død 22.10.1800 på Gisselfeld, d. af generalmajor Otto Ditlef K. (1719–78) og Dorothea Sophie v. Eickstedt (1714–64). – Bror til Ulrik Christian K.
  Hv. R. 1780.
  Mal. af P. Als, 1752 (Fr.borg). Mal. (forhen Orebygård). To mal. (Nedergård). Tegnede silhouetter (Fr.borg). Pastel af Jens Juel (Gisselfeld; Langesø), flere kopier efter denne. Klippet silhouet (Kgl. bibl.). Mal. i profil (søofficersskolen).
  K. i Nyt archiv for søvæsenet II, 1843 121–64. -Danm.s adels årbog XXXIV, 1917 239f. R. Steen Steensen: Søofficersskolen gennem 250 år, 1951 122–32. Hans Chr. Bjerg og J. Erichsen: Danske orlogsskibe 1, 1980 40–45. – Papirer i Rigsark.