text: Strellev Kirke
  
  publiceret: 2023-07-31 07:22:19+02:00
  Strellev Kirke er en sognekirke, der ligger i Strellevs vestende, som tidligere lå mere ensomt i landskabet.
  Kirkegården har bevaret sine historiske skel og er hegnet af et jorddige sat med marksten. Hovedindgangen til kirkegården er i nord og udgøres af en hvidtet portal med tegltag, køreport og ganglåge.
  Kirken består af kor og skib fra romansk tid opført i rå kamp og granitkvadre. I slutningen af middelalderen blev kirken forhøjet og fik et vesttårn. I forbindelse med en ombygning i 1918 blev der også tilføjet et våbenhus i syd.
  Da byggematerialet til koret og skibets østligste 3 meter er af rå kamp med granitkvadre ved hjørnerne, mens den vestlige del af kirken er af granitkvadre, er der indikationer på, at kirken er opført i to etaper.
  Af de oprindelige døre er syddøren fortsat i brug. Korets romanske nordvindue er bevaret, mens et lidt større romansk vindue, der nu er blændet, ses omtrent midt i skibets nordmur. De øvrige rundbuede vinduer er yngre, men antages helt eller delvist at repræsentere udvidede romanske vinduessteder.
  Tårnet er opført i munkesten, mens våbenhuset er af både munke- og marksten. En del murværk i bygningen er dog nymuret.
  Indvendigt står væggene hvidtede, og korbuen er udvidet. Korbuen er forsynet med profilerede kragbånd, dvs. de nederste sten, som buen hviler på. Koret er overhvælvet, mens skibet har fladt bjælkeloft. Det overhvælvede tårnrum er der til adgang via en bred, rundbuet åbning. Våbenhuset er indvendigt forsynet med blændinger, dvs. murnicher, i både gavl og langmure.
  Fra kirkens tidligste tid stammer den romanske døbefont samt alterbordet af granitkvadre med fremspringende, retkantede dæksten, i hvis helgengrav der blev fundet en blykapsel i 1918. Et anseeligt sengotisk korbuekrucifiks med evangelistsymboler på korsarmsenderne stammer fra slutningen af middelalderen.
  Renæssancen er repræsenteret af flere inventarstykker. Alterbordspanelet, altertavlen samt den i dag ombyggede lektorieprædikestol skulle være givet af Christen Vind til Endrupholm og fru Margrete Rantzov i 1595. I tavlens storfelt er der nu indsat et oliemaleri fra 1885 af Kristus hos Maria og Martha udført af Anker Lund (1844-1920). Herudover kom fontehimlen til i 1634.
  Alterstagerne er fra ca. 1650-1700, mens 1700-tallet er repræsenteret af et messingdåbsfad fra 1736, en alterkalk fra 1745. Stoleværket er fra slutningen af 1800-tallet.