text: Mette Fugl
  
  publiceret: 2023-04-22 23:04:27+02:00
  Mette Fugl har været en af sin generations førende journalister. Hun blev født ind i et journalistisk miljø, idet faderen Sven Fugl, der startede ved den socialdemokratiske presse, endte som programdirektør i Danmarks Radio (DR).
  Hun voksede op i Horsens og Århus, inden familien, da hun var ti år, flyttede til Birkerød. Hun husker stadig, hvordan hun blev mobbet, fordi hun talte århusiansk.
  Efter studentereksamen fra Birkerød Statsskole 1967 blev Mette Fugl i 1969 journalistelev ved Politiken. Hendes åbenlyse evner gjorde, at hun allerede som elev blev udstationeret i Bruxelles for avisen.
  Efter uddannelsen arbejdede hun freelance ved DR, først for radioprogrammet Orientering, senere for TV-Avisen (TV-A). I 1975 valgte hun at forlade tv for at blive politisk medarbejder på Information, men allerede i 1977 vendte hun tilbage til den politiske redaktion på TV-A, hvor hun for alvor slog sit navn fast som en altid engageret interviewer, der ved sine velforberedte spørgsmål, og ikke mindst sine evner til at lytte og høre både tekst og undertekst, kunne lokke andet end banaliteter ud af politikerne.
  Hun var frygtet, men højt respekteret på Christiansborg. Der var få kvinder blandt de politiske journalister, og Mette Fugl var banebrydende med sin antiautoritære, direkte og kritiske stil. Det gav hende tilnavne som Rovfuglen, Mette Ørn og Mette Skrap, navne, Mette Fugl så som udtryk for de traditionelle kønsroller på tv. “Når mandlige kolleger er velforberedte og spørger skrapt, så roses de for at være kompetente og smarte, men hvis kvindelige udspørgere opfører sig ligeså, er de blot grove eller skrappe kællinger,” har hun sagt.
  Siden har Mette Fugl brugt sine evner inden for næsten enhver gren af journalistikken. Ugens Gæst i 1984 viste nye sider af hendes talent og var med til at lægge grunden til den type talkshow, der bygger på den rolige samtale og går i dybden med sit emne. Gæsterne strakte sig fra ministre og generaler til den kendte engelske trivialforfatter Barbara Cartland.
  Programmet gjorde hende for alvor verdensberømt i Danmark, og hun havde det svært med offentlighedens interesse for hendes privatliv.
  I 1984 forlod hun DR for at arbejde på sit eget talkshow på det nystartede Weekend-TV. Hun vendte tilbage til TV-A, da stationen gik ind i 1986. Mette Fugl prøvede kræfter med underholdningsprogrammet Scrapbogen, men erkendte, at hun følte sig bedst tilpas med aktuel journalistik.
  Siden 1992 har Mette Fugl haft base i Bruxelles som TV-As Europakorrespondent. Samtidig har hendes store dygtighed og rutine ført til, at DR bruger hende til alle mulige særopgaver, hvad enten det er live-udsendelse fra en filmfestival, jubilæumstransmission fra Det Kgl. Teater eller indsamlingsshow til fordel for flygtningene fra Kosovo.
  Mette Fugl er et konkurrencemenneske og et nervemenneske, der tvinger sig selv til at gå til opgaven med stor saglighed, hvad enten det drejer sig om verdenspolitik eller Oscaruddeling. Hun går aldrig “live”, uden at adrenalinen kører på højtryk. Hendes force er, at hun lever med adrenalinen og nerverne og derfor evner at give seeren fornemmelsen af at være der selv.
  Privat giftede hun sig allerede som elev med kollegaen Birger Thøgersen, og de fik sønnen Andreas, som har fulgt familietraditionen og er blevet journalist. Ægteskabet blev opløst, og i et par år levede hun sammen med forfatteren og journalisten Erik Thygesen i et kollektiv på Frbg. Forholdet gik i stykker, men Erik Thygesen forblev til sin død i 1999 en nær ven og en stor støtte både fagligt og privat.
  Mette Fugl har modtaget Victor Prisen 1984 og Publicistprisen 1986.
  KVINFO erhvervede de digitale ikke-kommercielle rettigheder til Dansk Kvindebiografisk Leksikon i 2001 og stillede værket til rådighed for offentligheden i en gratis online-udgave, hvor læserne fik mulighed for at søge på kryds og tværs i leksikonet.
  Siden oktober 2022 har den digitale udgave været videreført på lex.dk, hvor man ved søgning tillige får resultater fra de øvrige værker på platformen. På lex.dk er mange af biografierne også blevet forsynet med fotos og illustrationer.