text: Luigi Galvani
  
  publiceret: 2023-04-23 01:53:55+02:00
  Luigi Galvani, 1737-1798, italiensk læge, professor i anatomi ved universitetet i Bologna. I 1786 opdagede hans hustru ved et tilfælde, at der opstod sammentrækninger i en fridissekeret lårmuskel hos en frø, hvis musklen berørtes af dissektionskniven. Luigi Galvani gentog eksperimentet under vekslende omstændigheder og kunne vise, at fænomenet fremkom tydeligst, når genstande af messing og jern samtidig var i kontakt med frømusklens tilhørende nerve. Hans værk De viribus electricitatis in motu musculari commentarius (1791) vakte stor opmærksomhed; i dette tolkede han sine resultater som følgen af en kraft, som fra frøhjernen strålede ud gennem nerverne til organerne. Denne kraft kaldte han animalsk elektricitet.
  Den egentlige forklaring på muskelsammentrækningen blev givet i 1794 af Alessandro Volta, som påviste, at den skyldtes den elektriske spænding, der opstår ved, at to metaller er i fugtig kontakt med hinanden. Dette fænomen gav Volta navnet galvanisme. Først ved undersøgelser udført i midten af 1800-t. af den tyske fysiolog Emil Du Bois-Reymond (1818-96) stod det klart, at Galvanis antagelse om nerveledningens elektriske natur alligevel var rigtig, selvom hans forsøg ikke havde vist det.