text: Toftlund Kirke
  
  publiceret: 2023-06-09 23:47:59+02:00
  Toftlund Kirke er en sognekirke beliggende i den sydlige udkant af Toftlund, tæt på herregården Herrestedgård, som kirken tidligere delte navn med.
  Kirkegården, som blev udvidet i 1903, omkranses på alle sider af et jorddige med udvendig stensætning af kløvede kampesten, bortset fra mod øst hvor den hegnes ind af en blanding af jorddige og levende hegn. Indtil 1855 lå der vest for kirken to store gravhøje, som blev ryddet, da kirkegården blev planeret. Indtil 1774 fandtes der også porthuse mod øst og vest, som var store nok til at bønderne kunne binde deres heste der for at skærme dem mod regn og blæst.
  Kirken består af romansk apsis, kor og skib opført af granitkvadre og kampesten indvendigt. I sengotisk tid blev der tilføjet et tårn i vest, og i syd findes et stort sideskib med våbenhus fra 1912. Tidligere fandtes også to våbenhuse og et sakristi.
  Flere af den romanske bygnings oprindelige vinduer er bevaret, herunder et i apsis, et i korets nordmur og tre i skibets nordmur.
  Kirkens tårn er opført af munkesten og var tidligere et såkaldt ”Tørninglen-type”, hvilket vil sige at det var opført med pyramidespir og en trekantet gavl i hvert verdenshjørne. Den 11. oktober 1634 blev spiret dog så beskadiget i et blæsevejr, at man måtte rive det ned, og tårnet har derfor i dag saddeltag med gavle i øst og vest.
  I 1912-1913 blev kirken omfattende restaureret: Skibets sydmur og et våbenhus blev revet ned, og kirken blev udvidet med et sideskib, hvis vestre tredjedel fungerer som våbenhus. Indtil 1737 lå der også et våbenhus mod nord, og i 1770 blev også et sakristi mod syd revet ned.
  Indvendigt er kirken præget af en restaurering i 1953-1954. Her blev gulvet lagt om, bræddeloftet malet gråt, og puds banket af. I forbindelse med pudsafbankningen forsvandt nogle kalkmalerier på apsisbuen og ved de oprindelige vinduer, og kirken fremstår derfor i dag helt uden kalkmalerier.
  Kirkens ældste inventar er den middelalderlige døbefont, som er af samme type som døbefonten i Agerskov Kirke. Kun kummen er oprindelig, da den nuværende fod af granit stammer fra restaureringen i 1954.
  Fra omkring 1450-1475 stammer et krucifiks med en ganske lille Kristusfigur, kun 61 cm høj. Den har i dag de farver, den fik ved en opmaling i 1954.
  I kirken findes også en Mariafigur fra omkring 1475, som stammer fra et forsvundet sidealter. Figuren er i dag uden bemaling, men har oprindeligt været præget af blå og okkergule farver.
  En tidligere prædikestol fra 1550-1575 findes også bevaret i kirken, opstillet i korets nordvesthjørne, hvor den i dag fungerer som degnestol.
  Altertavlen er fra omkring 1620 og er i højrenæssancestil. I 1954 blev også altertavlen istandsat, og i den forbindelse blev de farver den står med i dag, fremdraget, som stammer fra 1675.
  Den nuværende prædikestol er fra 1654, og er en efterligning af egnstypiske prædikestole, som er kendetegnet ved en fremspringende karnap. På prædikestolens felter ses forskellige scener fra Jesu liv: Bebudelsen, fødslen, dåben, korsfæstelsen, opstandelsen og himmelfarten. Over stolen hænger en samtidig himmel.
  I kirkens mure findes der adskillige indmurede gravsten fra perioden 1704-1796. F.eks. findes der i korets nordvæg en gravsten over tolderen Anders Clausen, død i 1704 i en alder af 85, og hans to hustruer Else og Margreth, som døde i 1659 og 1691. Der findes også en marmortavle, sat til minde over sognets faldne i 1. Verdenskrig 1914-1918, og en mindetavle over Thomas Simonsen Lund som faldt i 1. Slesvigske Krig 1848-1851.