text: Birthe Christensen
  
  publiceret: 2023-04-22 23:00:26+02:00
  Birthe Christensen, der blev født uden for ægteskab, voksede op hos sine bedsteforældre i Tåstrup. Som femårig mistede hun kontakten med sin moder, som da flyttede fra hjemmet. Birthe Christensen bestemte sig tidligt til at blive lærer. Efter almindelig forberedelseseksamen kom hun på Akademisk Kursus og blev student i 1945. Studierne på Københavns Universitet i historie og kristendomskundskab finansierede hun som kirkesanger og lærervikar. De sidste studieår boede hun på Kvinderegensen, hvor hun bl.a. mødte Vibeke Bjernum, som hun senere kom til at arbejde tæt sammen med. 1954 blev Birthe Christensen cand.mag. og derefter ansat på Rysensteen Gymnasium, en gammel pigeskole med tradition for kvindelige ledere. I 1970, da rektorstillingen blev ledig, var det lærernes og elevernes fælles ønske, at Birthe Christensen, der i en række år havde været inspektor, skulle være den nye rektor. Københavns kommunale skolevæsen fulgte indstillingen, og med hendes udnævnelse nåede kvindeandelen af landets ca. 100 rektorer op på fire. I 1994 tog hun sin afsked på grund af alder.
  Sammen med Bjernum arrangerede Birthe Christensen i 1950’erne private studiekredse i erhvervsorientering for pigerne i gymnasiet. Gennem foreningen Kvindelige Akademikere fik gymnasieeleverne lejlighed til at møde kvindelige studerende og unge akademikere i disses hjem, og de fik derigennem indsigt i såvel studie- som arbejdsforhold inden for de fag, de havde lyst til at give sig i kast med. Birthe Christensen ønskede også at give pigerne forbilleder. De skulle se, at det var muligt både at gennemføre et studium og at klare sig i konkurrencen med mændene. I 1962 var Birthe Christensen medstifter af Foreningen for erhvervsorientering i gymnasiet. Hun sad i foreningens bestyrelse fra dens oprettelse og blev æresmedlem ved dens 25-års jubilæum. I 1950’erne arbejdede hun tillige med at oprette elevråd på skolen. Da hun selv blev rektor, fulgte hun dette op med en forældreforening, fordi mange af skolens elever var førstegenerationsgymnasiaster. Hun fandt det vigtigt, at forældrene forstod deres børns hverdag og de krav, skolen stillede til dem, og hun ønskede ligeledes, at skolen skulle blive en integreret del af Vesterbromiljøet. Det elitære præg, som gymnasiet endnu havde i 1970’erne, skulle ikke afholde velbegavede unge fra ikke-studievante miljøer fra at søge optagelse. Af samme grund brugte hun mange kræfter på at etablere et reelt samarbejde med folkeskolerne på Vesterbro. Rysensteen Gymnasium blev den første gymnasieskole i København, der arrangerede elevdage med orientering om gymnasiet for folkeskoleelever. En særlig interesse viede Birthe Christensen de svage elever, ikke mindst indvandrereleverne, som gymnasiet kendte til allerede fra 1970’erne, da mange unge polakker kom til skolen.
  Birthe Christensen blev kendt for sin åbne og utraditionelle ledelsesform. Lærere og elever kunne altid frit komme på kontoret. Tonen var ens over for alle, direkte og uhøjtidelig. Det vakte altid almindelig munterhed, når hun på grund af sin ringe højde brugte telefonbøger som skammel, når hun besteg skolens talerstol. Men hun kunne “nå op”, ikke blot i direkte forstand. Rysensteen Gymnasium blev i Birthe Christensens tid bygget om til et moderne gymnasium, og hendes bestræbelser på at gøre skolen attraktiv for de unge på Vesterbro har båret frugt. Rysensteen opfattes som bydelens lokale gymnasium, ikke mindst takket være Birthe Christensens deltagelse i sociale aktiviteter på Vesterbro, bl.a. som medlem af Byfornyelsesrepræsentantskabet, som medlem af bestyrelsen og æresmedlem af Vesterbros Idrætssamvirke og som bestyrelsesmedlem i kulturværkstedet Dagmar. Hun er en af de skoleledere, der mest bevidst og succesrigt har arbejdet på en demokratisering af den danske gymnasieskole.
  KVINFO erhvervede de digitale ikke-kommercielle rettigheder til Dansk Kvindebiografisk Leksikon i 2001 og stillede værket til rådighed for offentligheden i en gratis online-udgave, hvor læserne fik mulighed for at søge på kryds og tværs i leksikonet.
  Siden oktober 2022 har den digitale udgave været videreført på lex.dk, hvor man ved søgning tillige får resultater fra de øvrige værker på platformen. På lex.dk er mange af biografierne også blevet forsynet med fotos og illustrationer.