text: medieret
  
  publiceret: 2023-02-22 09:04:20+01:00
  Medieret er et juridisk fagområde, der beskæftiger sig med massemediernes frihed og ansvar. Medieretten beskæftiger sig således med mediernes ytringsfrihed, ytringsfrihedens grænser, det særlige medieansvar, den retlige regulering af mediernes arbejdsmetoder og mulighed for at indsamle information, navnlig reglerne om aktindsigt, reglerne om Pressenævnet, god presseskik samt reglerne om kildebeskyttelse.
  Ytringsfriheden er i dansk ret beskyttet i grundlovens § 77 og Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 10. Efter den traditionelle opfattelse beskytter grundlovens § 77 kun mod censur og andre forudgående indgreb. Menneskerettighedskonventionens artikel 10 beskytter både mod censur, andre forudgående indgreb og mod efterfølgende indgreb, f.eks. straf for at have fremsat en ytring. Artikel 10 beskytter således både den formelle (censur mv.) og den materielle ytringsfrihed (efterfølgende ansvar for fremsatte ytringer).
  Ytringsfriheden er ikke absolut, og der findes således en del straffebestemmelser, der begrænser ytringsfriheden, se f.eks. straffelovens kapitel 27 om freds- og ærekrænkelser. Et efterfølgende ansvar for en fremsat ytring er ikke i strid med Menneskerettighedskonventionens artikel 10, hvis betingelserne i artikel 10, stk. 2 er opfyldt. Det samme gælder et forudgående indgreb.
  Det særlige medieansvar angår hvem, der er ansvarssubjekter for overtrædelser (straf eller erstatning) af såkaldte materielle pressedelikter – altså overtrædelser, der fuldbyrdes gennem indholdet af et medie. Dette reguleres af medieansvarsloven. Reglerne angår kun de medier, der er omfattet af medieansvarslovens § 1.
  Mediernes arbejdsmetoder begrænses af de almindelige straffebestemmelser, men også de vejledende regler om god presseskik fastsætter principper for mediernes arbejdsmetoder, f.eks. i forhold til forelæggelse (A.3). Hertil kommer i forhold til indsamling af informationer reglerne om aktindsigt – både i forhold til Folketinget, forvaltningen og domstolene.
  Det fremgår af medieansvarslovens § 34, stk. 1, at massemediernes indhold og handlemåde skal være i overensstemmelse med god presseskik. Der er fastsat en vejledning om god presseskik.
  Pressenævnets behandler klager om, hvorvidt der er sket en offentliggørelse i et massemedie omfattet af medieansvarsloven i strid med god presseskik. Pressenævnet behandler tillige klager om genmæle.
  Journalister og andre redaktionelle medarbejdere er omfattet af reglerne i retsplejelovens § 172 om kildebeskyttelse. Kildebeskyttelse angår spørgsmålet om, hvorvidt de pågældende personer er forpligtet til at afgive forklaring i retten om, hvem der er kilde til en oplysning.