text: Allinge Kirke
  
  publiceret: 2023-08-22 09:46:01+02:00
  Allinge Kirke er en sognekirke, der ligger midt i Allinge tæt på havet. Ind mod byen i vestlig retning er en kirkeplads.
  Rundt om kirken er der et lille areal med resterne af den gamle kirkegård. Den er omgivet af en mur af kløvede kampesten. Da kirkegården ikke kunne udvides, anlagde man i 1864 en ny vest for byen. Annekskirkegården er i dag omkranset af den nyere by.
  Kirken er korsformet, og den består af et gotisk skib, et tårn fra renæssancen samt et tværskib og kor fra 1892. Hovedindgangen er i tårnet mod vest. De markante ombygninger har sat deres tydelige præg på kirken.
  I dag står kirken kalket gult med røde tegltage.
  De ældste del af kirken finder man i skibets kløvede kampestensmure, som er fra den gotiske periode i den sene middelalder. Her har der oprindeligt været en dør mod syd og en mod nord, men de er begge blevet muret til i 1800-tallet. Af de oprindelige vinduer ses ingen spor. Antageligt blev skibet allerede i middelalderen forlænget mod vest.
  Skibets vestlige gavl har op mod tårnet gotiske dekorationer af trappeformede kamtakker. Ud over det står skibets mure uden dekorationer.
  Tårnet er noget smallere end skibet, og det blev antageligt bygget til i 1500-tallet. Den nederste og ældste del af tilbygningen er i kløvede kampesten. Portalen med den dybe lysning, fremhævet med hvidt, er i sin nuværende form fra 1895, hvor også hele tårnets overdel blev bygget om i teglsten. Det har to lydhuller i hver side, et ur ud mod pladsen og et muret, hvidt kors. Dertil kommer nygotiske dekorationer med kamtakker, konsoller og hængestave i gavlene samt sirligt dekorerede gesimser under taget på siderne.
  I 1892 rev man koret og den østlige del af skibet ned og opførte to korsarme af samme højde og bredde som skibet samt en lavere og smallere korbygning. Disse bygningsdele har dekorative gesimser, konsoller ved gavlene, dekorationer, murblændinger på gavlene og fladbuede vinduer, som sidder i spidsbuede murspejle. Skibets østlige gavl prydes af en lille, muret, ottekantet lanterne.
  I det indre er kirken malet i en ferskenfarvet nuance. Rummet bærer præg af de markante lofter. I skibets ældste del er der et fladt, tøndehvælvet bræddeloft fra 1843, som er malet knækket hvid. I resten af skibet og tværskibet er der et bjælkeloft til hanebånd, hvor brædderne er i en mørk, knækket hvid, mens bjælker, spær og konsoller er fremhævet med en lysere, knækket hvid. Koret har et bræddeloft til de her høje hanebånd, og loftet er malet mørkt brunt.
  I det indre ses ingen oprindelige bygningsdetaljer.
  Allinge Kirke har flere ældre stykker inventar, men det overordnede indtryk præges af inventaret fra slutningen af 1800-tallet.
  På den nordlige korsarms nordvæg hænger et sengotisk korbuekrucifiks. Det er fra tiden omkring år 1520.
  Prædikestolen er fra den sene senrenæssance omkring midten af 1600-tallet. Den består af fem fag, hvoraf de tre midterste danner karnap. I de store felter er der relieffer af evangelisterne. I det femte fag er der skåret en mandelformet, kronet kartouche med Frederik 3.s monogram. På hjørnerne mellem fagene står seks hermer, dvs. halvfigurer på halvsøjler, som forestiller dyderne med deres attributter, dvs. særlige kendetegn. Alle farver er nu afætset, og stolen er opstillet på et nyere panel på triumfmurens søndre del.
  Døbefonten af granit er fra 1890.
  I skibets vestlige ende er der et pulpitur, dvs. et ophøjet galleri til kirkegængere, sangere eller orgel. Det er angiveligt, ligesom de åbne kirkebænke og alterprydelsen, fra første halvdel af 1900-tallet, men under brystværnet er der indsat otte malede billeder fra midten af 1700-tallet. De forestiller blomsterguirlander, Sankt Ols Kirke og Allinge Kirke samt to huse. Malerierne stammer formodentlig fra et ældre pulpitur.
  Der er desuden en lysekrone fra midten af 1600-tallet, en pengeblok fra 1700-tallets begyndelse, præsterækketavler og to mindetavler.
  I tårnrummet er en såkaldt pesttavle, som viser antallet af ofre for pestepidemierne i 1618 og 1654 i alle Bornholms sogne.
  I tårnrummet er desuden to gravsten fra henholdsvis 1547 over Blasius van Wickeden, høvedsmand på Hammershus, og 1556 over Arxat Albrecht Boitin.
  Ved tårnets sydmur står to gravsten fra 1773 og 1797.
  På kirkegården står den såkaldte kongevej-sten, som er en runesten med indskriften ”Brune og hans brødre lod [denne sten rejse] efter deres fader Thorlak og deres broder Esge”.