text: sideordnet opstilling
  
  publiceret: 2022-09-27 10:18:17+02:00
  Sideordnet opstilling er en opstillingsform ved forholdstalsvalg, hvor partierne ikke prioriterer deres kandidater. Vælgernes personlige stemmeafgivning bestemmer derfor, hvem der bliver valgt.
  Ved kommunalvalg er de personlige stemmer afgørende for kandidatvalget, mens forholdet mellem partistemmer og personlige stemmer i de enkelte opstillingskredse indgår i beregningen ved folketingsvalg.
  Ved sideordnet opstilling ved folketingsvalg opstiller flere kandidater for partiet i en opstillingskreds (normalt i alle opstillingskredsene i storkredsen). De personlige stemmer bliver så af afgørende betydning, idet stemmer afgivet på partiet (listestemmer) i de enkelte opstillingskredse fordeles på kandidaterne i forhold til, hvor mange personlige stemmer de hver især har fået i de forskellige opstillingskredse.
  En lovændring i 2017 – anvendt første gang ved folketingsvalget i juni 2019 – har dog gjort det muligt for partier, der opstiller sideordnet, at bestemme, at deres eventuelle kandidater alene skal vælges på grundlag af deres personlige stemmer, og at partistemmerne ingen rolle skal spille i den forbindelse. Det forudsætter dog, at alle partiets kandidater i storkredsen opstilles i alle storkredsens opstillingskredse.
  Ved lovændringen i 2017 fjernede Folketinget den tidligere mulighed for ved sideordnet opstilling at "nominere" et partis egen (lokale) kandidat i en opstillingskreds, idet vedkommende blev placeret før partiets andre kandidater, der så kom i alfabetisk rækkefølge. Nu kommer alle kandidater i alfabetisk rækkefølge, hvis partiet ikke har anmeldt "prioriteret sideordnet opstilling", som giver partiet ret til at placere kandidaterne i den rækkefølge, partiet selv har bestemt. Partierne kan således også efter denne regel – som før – sætte en lokal kandidat først i den enkelte opstillingskredse, hvilket en del partier valgte at gøre i 2019.