text: Victor Hansen
  
  publiceret: 2011-07-17 22:50:05+02:00
  Victor Hansen, Johan Emil Victor Hansen, 9.10.1837-16.5.1912, søofficer, forfatter, sportsorganisator. Født i Kbh. (Garn.), død sst., begravet sst. (Holmens). H. blev kadet 1850, sekondløjtnant med Gerners medalje 1857, løjtnant 1858, premierløjtnant 1868, kaptajn 1874, kommandør 1886, kar. kontreadmiral 1898. H. var 1858 på togt med korvetten Heimdal til Madeira og gennemgik 1858-59 kursus på Det gymnastiske institut. 1859 sejlede han i koffardifart med dampskibet Odin på England og Island, fungerede s.å. som inspektions-officer på Gammelholm og tillige en tid som undersøtøjmester. H. var 1862-63 med korvetten Dagmar i Vestindien, hvorunder han i to en halv måned var kst. havnemester i St. Thomas. Under krigsudrustningen i 1864 var han først med korvetten Heimdal i Østersøeskadren og deltog herunder i affæren ved Rygen 17.3. Senere deltog han ombord på samme skib i Nordsøeskadrens kamp ved Helgoland 9.3. s.å. 1865 tog han orlov i tre år for at gå i koffardifart. 1866 førte han på et togt til Middelhavet Frederik VII's tidligere dampskib Falken der var blevet købt af H. P. Prior for at blive solgt til den græske konge. 1866-67 var H. fører af et andet af Priors skibe, dampskibet Flora, 1868 af dampskibet Zephyr tilhørende Det forenede Dampskibsselskab. 1868 vendte H. tilbage til tjeneste i marinen og var 1868-69 med fregatten Jylland til Middelhavet, 1869-70 med korvetten Thor til Vestindien. Han var derefter 1870-81 næstkommanderende på søofficersskolen hvor han gjorde glimrende fyldest i kraft af sin evne til at omgås mennesker og sine alsidige kundskaber. I perioder virkede han her tillige som lærer bl.a. i tegning – han var selv en habil maler og tegner – og sømandskab, ligesom han ud over de årlige udkommandoer med skruekanonbåde, der blev anvendt til kadetskibe, i forbindelse med denne tjeneste udførte en lang række andre opgaver. 1874 var han med korvetten Heimdal der var ledsageskib for Christian IX under dennes besøg på Island i anledning af tusindårsfesten. 1875 var han chef for panserskonnerterne Esbern Snare og Absalon der udførte troppetransporter. 1876 var han med Heimdal i Rusland og 1879 næstkommanderende i fregatten Sjælland. 1882 var han chef for torpedobå'dsdelingen, 1883 og 1884 chef for briggen Ørnen der var øvelsesskib for underofficerselever. Han førte skoleskibet Georg Stage (I) på togt 1885. 1886-98 havde H. en lang række udkommandoer, fx 1889 som chef for panserbatteriet Lindormen, 1890-93 stabschef hos viceadmiralen, 1894-95 chef for korvetten Dagmar til Middelhavet, 1895 chef for panserskibet Odin. 1898 var han med skrueskonnerten St. Thomas i Vestindien. Skibet virkede som stationsskib under krigshandlingerne mellem USA og Spanien 1898. H. afgik derefter fra marinen og blev 1898-1909 overlods i det østlige distrikt. Afsked pga. alder 1909.
  H. var. en flittig begavelse med et ubestrideligt organisatorisk talent og et vindende og behageligt væsen. På trods af sit virke i marinen hvor han blev meget benyttet i tjenesten, udfoldede H. ved siden af denne en udstrakt skribentvirksomhed. I forbindelse med sit virke på søofficersskolen skrev han 1875 en senere meget benyttet Lærebog i Sømandsskab. 1885 kom novellesamlingen Under forskellige Himmelstrøg. Fra 1859 var H. en af de flittigste bidragydere til Tidsskrift for Søvæsen som han tillige var medredaktør af 1881-89 (sammen med W. A. Carstensen) og eneredaktør af 1889-97. Hans årlige artikler i dette tidsskrift om flådens status er værdifulde set i historisk sammenhæng. Gennem artikler hævdede H. marinens synspunkt over for hærens under den politiske strid om forsvaret i 1880erne. 1898 udsendte han det store populærhistoriske værk Vore Søhelte. – Først og fremmest er H.s navn dog knyttet til hans organisering af sport og idræt i Danmark. Fra sin ungdom havde han interesse for den danske gymnastik. 1884 grundlagde han Tidsskrift for Sport som han redigerede til 1892. 1890-93 udsendte han værket Illustreret Idrætsbog der idag er en værdifuld historisk kilde til idrættens udvikling i Danmark. H. virkede inden for dette område sammen med dansk idræts anden store personlighed V. Hoskiær. Ved dannelsen af Dansk idræts-forbund 1896 blev H. dets første formand med titel af præsident. Han virkede på denne post til sin død. På mange områder var H. utroligt fremsynet. Han var en fortaler for automobilet og var 1910 med til at stifte selskabet De forenede danske motorejere hvis første formand han blev. Han sad i hovedbestyrelsen for De danske turistforeninger. Endvidere var han 1892-99 formand for Søofficersforeningen. Ved sin død sad H. i bestyrelserne for De forenede bugserselskaber, dampskibsselskaberne Kjøbenhavn, Union, Ocean, Dan og for Cosmopolitan Shipping Company. H. var også formand for den danske afdeling af Foreningen for oprettelsen af skandinaviske sømandshjem i fremmede havne.
  H. havde en sjælden evne til at se hvilke spørgsmål der ville blive centrale i den offentlige debat. Han fremtrådte som et naturligt midtpunkt inden for de interesser han arbejdede for. Hovedsynspunktet, der lå til grund for H.s omfattende organisatoriske virke kan sammenfattes som: "Ungdommens sunde opdragelse og dygtiggørelse".
  Forældre: kgl. kammermusikus C. J. H. (1814-75) og Marie E. A. Cruse (1810-82). Gift 9.10.1862 i Kbh. (Garn.) med Hansine Marie Bøttzauw, født 15.9.1830 i Kbh. (Garn.), død 12.2.1898 sst., d. af skibsfører Peter Iversen B. (1781-1836, gift 1. gang 1816 med Marie Mindelberg, 1794-1823) og Christine Marie Giese (1802-63). 
  R. 1864. DM. 1886. K.2 1894. K.1 1904. F.M.l. 1909.
  Træsnit 1898. Buste af L. Brandstrup udst. 1908. Foto.
  V.H. i 111. tid. 10.2.1901 (oprøret i Cadiz 1868). En dansk søofficer. Kontreadmiral V.H.s minder, 1927
  (fot. optr. 1974) = Memoirer og breve L. – J. L. Nathansen i Berl. tid. 17.5.1912. Samme i Idrætten 22.5. s.å. W[ill.] T[hulstrup] i III. tid. 26.5.1912. F. Froda i Tidsskr. for søvæsen, 1913 232f.