text: Kommuner spekulerer i fleksjob
  28 november 2013 kl. 17.41
  Kommunerne spekulerer i at tilbyde fleksjob med meget lav arbejdstid til langtidsledige.
  Både Dansk Arbejdsgiverforening og fagforeningen FOA mener, at kommunerne foretager ren kassetænkning uden at tage hensyn til at bruge den enkeltes arbejdsevne bedst muligt.
  Kommunerne tjener millioner af kroner på at oprette en masse fleksjob med en arbejdstid på mellem to og fem timer om ugen.
  Haderslev Kommune har ligefrem fremsendt en bestillingsseddel til kommunens institutioner med 50 fleksjobvisiterede. De kan få det ønskede antal, uden at det belaster institutionernes lønbudget.
  En beregning fra Haderslev viser, at det giver en besparelse på 3,6 millioner kroner om året at få 50 langtidsledige over i kortvarige fleksjob med lav arbejdstid.
  
  Staten betaler
  Kommunerne skal betale en særlig ledighedsydelse til personer, der er visiterede til et fleksjob og er ledige.
  Efter 18 måneders ledighed bortfalder statsrefusionen til ledighedsydelsen. Det betyder, at kommunen årligt hænger på en udgift på godt 180.000 kroner til hver person.
  Hvis de ledige får fleksjob på få timer om ugen, træder en statsrefusion på 65 procent i kraft.
  Kommunen skal betale løn for arbejdstimerne plus et fleks-lønstilskud på 35 procent.
  Alt i alt sparer kommunen årligt 72.700 kroner pr. fleksjobber med en arbejdsuge på fem timer, da staten betaler resten op til de godt 180.000 kroner.
  Dertil kommer en særlig fleksjob-bonus fra staten på 25.000 kroner.
  
  Kortvarige job
  Kommunen behøver kun at tilbyde kortvarige job. Hvis en fleksjobber bliver ledig efter ni måneder, træder staten igen til med statstilskud til ledighedsydelsen.
  Både Dansk Arbejdsgiverforening og FOA kritiserer, at kommunerne overhovedet ikke sørger for at tilpasse de enkelte fleksjob til den enkeltes arbejdsevne. Det handler kun om at få oprettet flest mulige mini-job.
  FOA Sønderjylland oplever også, at fleksjobbere får løn i færre timer end de faktisk befinder sig på jobbet.
  Det gælder for eksempel for Britta Paulsen, Højer, der fik tilbudt et fleksjob på et plejehjem. Hun skulle hjælpe med at servere morgenmad en time om dagen i fem dage om ugen, men hun ville kun få løn for to timer. Hun valgte efter samråd med sin fagforening at sige nej tak til tilbuddet.
  De såkaldte mini-fleksjob blev indført i januar i år. Hensigten var at få flest mulige ind på arbejdsmarkedet. Vel at mærke i varige job.
  