text: Vadehavet truer: Nu må staten ind i kampen
  05 oktober 2017 kl. 05.47
  ​Digerne ved Vadehavet er ikke bygget til at modstå de fremtidige klimaændringer. Derfor går fire kommuner, Region Syddanmark og Nationalpark Vadehavet nu sammen om at få staten i tale og digerne forstærket.
  Klimaforandringerne betyder, at havene stiger, og at kraftige storme og stormfloder truer både de kystnære områder og byområder i Varde, Esbjerg, Fanø og Tønder kommuner. I statens hidtidige vurderinger af digernes styrker er der ikke taget højde for de kommende klimaforandringer.
  John Snedker, fmd., Plan og Miljø i Esbjerg Kommune.: "Kun held og et sammenfald mellem vandstandstop og tide-lavvande forhindrede de største oversvømmelser omkring Ribe i 500 år. Vi har brug for at vide, hvor meget højere digerne skal være i fremtiden, for de færreste er vel i tvivl om, at vandet vil stige, og at vejret vil blive vildere."
  Det skaber bekymring hos de fire Vadehavskommuner, Nationalpark Vadehavet og Region Syddanmark, at staten endnu ikke er klar med et klimascenarie for, hvordan digerne skal udbygges for at kunne stå imod fremtidige stormfloder.
  Derfor har de i fællesskab stiftet både en teknisk og en politisk følgegruppe, som skal sætte større fokus på vedligehold, forstærkning og forhøjelse af digerne, så de kan modstå fremtidige stormfloder.
  - Digerne udgør en central sikkerhedsbeskyttelse for mennesker, dyr, virksomheder og naturværdier i Vadehavet. Vi så ved den seneste stormflod i 1999, hvordan kun held og et sammenfald mellem vandstandstop og tide-lavvande forhindrede de største oversvømmelser omkring Ribe i 500 år. Vi har brug for at vide, hvor meget højere digerne skal være i fremtiden, for de færreste er vel i tvivl om, at vandet vil stige, og at vejret vil blive vildere, siger John Snedker (S), der er formand for Plan og Miljø i Esbjerg Kommune.
  Brug for mere klæg
  Region Syddanmark er i gang med at kortlægge klægressourcerne, så der kan findes supplement til de nuværende graveområder i den nordlige del af Tønder Kommune og ved Tjæreborg syd for Esbjerg.
  Klæg er en jordart, der består af en blanding af sand, organisk materiale og finkornet ler, som er særligt velegnet til at modstå bølgepåvirkning.
  Undrer sig over manglende fremdrift
  Kristine Kaas Krog (Fanø Lokalliste) er medlem af bestyrelsen for Nationalpark Vadehavet og formand for Erhvervs-, natur- og teknikudvalget på Fanø. Hun finder det afgørende, at staten inddrager de fire Vadehavskommuner i udredningsarbejdet om fremtidens klimascenarier og dermed i sidste ende digernes fremtidige udformning.
  Kristine Kaas Krog, fmd., Erhvervs-, natur- og teknikudvalget, (Fanø Lokalliste), Fanø: "Vi frygter lidt, at staten er ved at overdrage hele ansvaret med digebeskyttelsen til kommunerne, velvidende at vi hverken har kompetencerne eller pengene til at løse den opgave alene."
  - Vi frygter lidt, at staten er ved at overdrage hele ansvaret med digebeskyttelsen til kommunerne, velvidende at vi hverken har kompetencerne eller pengene til at løse den opgave alene. Hver gang, der er en storm, frygter vi, at nogle af vores flere hundrede år gamle historiske og kulturelle værdier bliver oversvømmet.
  Tønder Kommunes formand for Teknik- og Miljøudvalget, Bo Jessen (V), peger på, at man syd for den dansk-tyske grænse er kommet meget længere med arbejdet:
  - I Slesvig-Holsten er der allerede udarbejdet planer for klimascenarier frem mod 2050, som betyder, at digerne skal forstærkes og forhøjes. Derfor kan det undre, at vi i Danmark ikke er kommet længere, siger han.
  
  Digerne ved Vadehavet
  Hele vejen langs den jyske del af Vadehavet beskytter digerne lavtliggende områder og byer mod oversvømmelse.De første diger blev etableret efter en voldsom stormflod tilbage i 1362, som kostede flere tusinde mennesker livet og slugte enorme landområder, der simpelthen forsvandt i bølgerne og skabte mange af de øer, vi kender i dag.
  
  