text: To lokale ghettoer bliver undtaget for ny regel
  09 maj 2018 kl. 16.54
  Boligområder i Kolding og Fredericia slipper for nyt krav om, at andelen af almene familieboliger skal bringes ned med 40 procent. Det ville ikke give mening ifølge ordfører. 
  
  Om reglen
  Er kravet om de 40 % ikke opfyldt inden 2030 kan boligområder ikke få støtte fra Landsbyggefonden, der er den almene boligsektors opsparing til blandt andet nybyggeri og renovering.Nedbringelsen af almene familieboliger kan ske ved privatbyggeri af ejerboliger, andelsboliger, private udlejningsboliger, nedrivning eller ved omdannelse til andre almene boligformer som eksempelvis ældre- eller ungdomsboliger.
  Regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og SF står bag en ny aftale på boligområdet, der skal modvirke parallelsamfund. Det er den første aftale, der er faldet på plads siden regeringen i marts præsenterede sit ghetto udspil.
  Et af forslagene går ud på, at andelen af almene familieboliger skal nedbringes til 40 procent i de 16 områder, der fire år i træk har været på ghettolisten. Heriblandt områder i Kolding og Fredericia.
  Nogle områder kan dog undtages for reglen om de 40 procent almene familieboliger. Det kan ske, hvis de udgør en betydelig del af det almene boligbyggeri i kommunen.
  Korskærparken i Fredericia og Munkebo i Kolding er blandt de steder, der har været på ghettolisten fire år i træk. Men de slipper for kravet på de 40 procent.  
  Det skriver TV2.
  - De er undtaget, fordi der grundlæggende ikke er den samme efterspørgsel efter boliger. Det vil sige, at nogle af de værktøjer, man har brugt i Gellerupparken, som vi har taget meget fra i det her udspil, dem kan man ikke bruge på samme måde. Det skal det selvfølgelig tilpasses efter, så det ikke bliver one size fits all, siger Kåre Dybvad, der er boligordfører for Socialdemokratiet.
  Hvorfor ikke bare sige, at de skal rive ned, hvis de ikke kan sælge boliger i det her område?
  - I Fredericia er det fordi, at man har lavet en meget stor renovering, hvor der også er en meget stor gæld. Så hvis begyndte at rive boliger ned, så ville man stå i den barokke situation, at du river noget ned, for så at betale gælden på den renovering i samme boligblok. Så tossede er vi altså heller ikke inde på Christiansborg, siger han.
  Kåre Dybvad understreger, at de steder, der er undtaget fra reglen, fortsat vil blive mødt med krav.
  