text: Forskel på folkepensionen hos mindretallet: Nogle kan få, andre kan ikke
  28 november 2017 kl. 18.51
  Der er forskel på danskere, der arbejder hos det danske mindretal syd for grænsen. Nogle af dem tjener op til at de kan få fuld folkepension fra Danmark - andre gør ikke. Det skal laves om, siger chefredaktør på Flensborg Avis.
  Forskellene er kommet frem i forbindelse med regeringens nye pensionsreform. Her blev det meddelt, at alle danskere ansat i mindretallet syd for grænsen vil blive ramt af ny strammere pensionsregler
  Nu viser det sig, at nogle af dem for mange år tilbage har indgået en række særaftaler om dansk folkepension - f.eks. får de, der er ansat i i mindretallets skoleforening, sundhedstjenesten, biblioteksvæsnet, kirketjenste og ungdomsforeninger fuld dansk pension. De er beskæftiget i såkaldt offentlig dansk interesse.
  Det føler de også, at de er ved Flensborg Avis. Men de ansatte på avisen samt i Sydslesvigsk Forening og i Sydslesvigsk Vælgerforening vil ikke få fuld folkepension fra Danmark.
  - Der må jeg jo så sige, at de anerkendte institutioner i Sydslesvig - herunder Flensborg Avis – også arbejder for Danmarks offentlig interesse. Derfor er det skuffende at se, at man har glemt at putte os på den liste. Der, mener jeg, at vi hører til, siger Jørgen Møllekær, chefredaktør hos Flensborg Avis
  Derfor er han slet ikke i tvivl om, at der skal fokuseres på det A- og B-hold, som er opstået i forhold til mulighederne for folkepension.
  Jørgen Møllekær, chefredaktør, Flensborg Avis: "Det er jo klart, at når man nu er opmærksom på, at nogen i Sydslesvig godt kan få og andre ikke kan, så er det jo en skævhed, som er oplagt at kigge på."
  - Det er jo klart, at når man nu er opmærksom på, at nogen i Sydslesvig godt kan få og andre ikke kan, så er det jo en skævhed, som er oplagt at kigge på, siger Jørgen Møllekær, chefredaktør hos Flensborg Avis.
  Det har også vist sig, at de gamle aftaler betyder, at lærere på danske skoler får fuld folkepension, mens pedeller på de samme skoler for eksempel ikke gør.
  Sydslesvigsk Forening: Ikke godt nok
  Samme holdning har de hos Sydslesvigsk Forening. De arbejder på at bevare og udvikle dansk kultur og identitet i det tyske. Reformen giver ikke mening, mener generalsekretæren.
  - Der hvor problemet opstår er, at der er jo også er medarbejdere i andre organisationer i Sydslevig, som udfører et meget vigtigt arbejde. Dem mener vi også arbejder ’i dansk offentlig interesse’, siger Jens A. Christiansen, der er generalsekretær i SSF.
  Kan skræmme arbejdskraft væk
  Reglerne kan have betydning for Flensborg Avis. Chefredaktøren frygter, at det kan betyde, at han kan få svært ved at få fat i danske journalister. Både SSF og Flensborg Avis håber, at reglerne bliver lavet om, ellers kan de få problemer med at tiltrække arbejdskraft.
  - Det en barriere for rekrutteringen for Sydslesvig. I Sydslesvig er det sådan , at mange medarbejdere er udrundet af mindretallet, men for at kunne opretholde et levende dansk kulturliv, er det utroligt vigtigt, at også rigsdanskere nordfra tager springet til Sydslesvig for derved at være med til at opretholde og bidrage til det danske mindretal, siger Jens Christiansen.
  - Jeg er klart bekymret for, at jeg får et problem med at tiltrække journalister fra Danmark i fremtiden. Vi er en dansksproget avis og har brug for folk, der er hjemmefødt i dansk og også fagligt er hjemmefødt i dansk - ellers giver det ikke ret meget mening med Flensborg avis, siger chefredaktøren.
  Han erkender, at det kan være svært at tænke dem ind i lovgivningen, men det her er en ommer, som regeringen bør lave om på, mener han.
  Anni Matthiesen, Venstre, Formand for Folketingets Sydslesvigudvalg: "Jeg mener, at uanset hvordan man er ansat, og hvad man varetager af opgaver syd for grænsen, så er det vigtige opgaver og umiddelbart, så synes jeg ikke at der bør være den der forskel. Men nu har vi en opgave i at få kortlagt, hvor stort et problem det her er."
  Hos Folketingets Sydslesvigudbalg vil man nu undersøge, hvor stort omfanget er. Formanden Anni Matthiesen (V) siger følgende til TV SYD:
  - Jeg mener, at uanset hvordan man er ansat, og hvad man varetager af opgaver syd for grænsen, så er det vigtige opgaver og umiddelbart, så synes jeg ikke at der bør være den der forskel. Men nu har vi en opgave i at få kortlagt, hvor stort et problem det her er, siger hun.
  