text: Haderslev Kommune har fået kæmpe spillegæld
  26 november 2012 kl. 07.24
  Haderslev Kommune har spillet højt spil på spekulation i renteudviklingen og tabt 200 millioner kroner. Byrådet har indgået højrisikable renteswaps med Nordea og Deutsche Bank som modspillere.
  To kommuner har tabt millioner på risikabel finansiel adfærd. Det er en skandale, lyder det fra ekspert.
  Flere danske kommuner har gennem flere år satset på risikable finansielle spekulationer for milliarder af kroner i forsøg på at lette presset fra den økonomiske krise.
  I alt har kommunerne spekuleret for over 18 milliarder kroner, hvoraf aftaler for omkring 3,8 milliarder kroner er decideret uigennemskuelige, anslår Indenrigsministeriet i en rapport.
  Og for to kommuner har det ført til tab for mange millioner, skriver Berlingske.
  - Det er en skandale, at kommunerne har rodet sig ud i den slags. De har spillet hasard med borgernes penge, siger professor ved Copenhagen Business School og ekspert i de finansielle markeder Finn Østrup til Berlingske.
  Han peger på, at der er tale om meget komplekse transaktioner - de kontroversielle renteswaps, hvor kommunen bytter rentebetalinger med et pengeinstitut for at holde renteudgifterne nede.
  
  Kommuner skal ikke spekulere
  I Furesø Kommune nord for København betød det sidste år et tab på 300 millioner kroner. Og i Haderslev tabte kommunen 200 millioner kroner på en renteswap-aftale med en stigning i kommunens gæld 800 millioner kroner som konsekvens.
  Kommunernes spekulationer "hører ingen steder hjemme", lyder det fra nationalbankdirektør Nils Bernstein, der mener, at kommunernes adfærd i sidste ende kan koste borgerne penge.
  Også indenrigsminister Margrethe Vestager (R) kritiserer kommunerne:
  - Risikoen ved denne type meget uigennemskuelige og komplicerede produkter er meget stor, og derfor skal de holde sig til det enkle. Det er ikke en kommunes opgave at være spekulant eller drive finansiel virksomhed, siger hun til Berlingske.
  Selvom lovgivningen på området blev ændret ved årsskiftet, så kommunerne nu kun må købe mere simple finansprodukter, hænger flere kommuner stadig på komplicerede aftaler fra tidligere.
  