text: 20-årige trodser Sundhedsstyrelsen og tester kokain og MDMA i nattelivet
  22 marts 2019 kl. 05.00
  To unge bevæger sig ifølge politiet i en gråzone, når de på egen hånd tester ulovlige stoffer og giver råd til indtagelse. Sundhedsstyrelsen mener, stoftest er en dårlig idé.
  I en lejlighed kun et stenkast fra Koldings byliv er Anton og Jakob ved at finde nogle små beholdere frem. I beholderne er kemikalier, som de to venner har bestilt hjem fra Storbritannien.
  Beholderne bliver stillet på spisebordet, og noget køkkensalt bliver knust under en ske for om lidt at demonstrere, hvad de gør, når en bruger af deres initiativ SikkerFest Kolding kommer forbi.
  Brugerne besøger Anton og Jakob, eller rettere de mødes med brugerne, for at brugerne kan få testet deres stoffer. Primært feststofferne kokain og MDMA, fortæller de, vil brugerne gerne have testet.
  
  - Vi gør ikke noget ulovligt
  Anton og Jakob vil gerne hjælpe dem. En dråbe fra en af beholderne drypper ned på det fine salt. Det bobler en smule, men ellers sker der ikke mere.
  - Hvis det nu for eksempel havde været kokain, så ville væsken have skiftet farve til en lilla eller sort nuance, forklarer Anton og viser en lille seddel med forskellige farver. Hver farve symboliserer et stof.
  Politiet mener, at Jakob og Antons arbejde foregår i en gråzone, men selve lovgivningen er egentligt klokkeklar: Det er ulovligt at være i besiddelse af euforiserende stoffer.
  Jakob og Anton mener dog ikke, at de gør noget ulovligt, da de aldrig er i berøring med stofferne. Det er altid brugerne selv, der holder stofferne, når Jakob og Anton udfører stoftesten. 
  - Vi er aldrig i besiddelse af de ulovlige stoffer, så det, vi gør, er ikke ulovligt, lyder det fra Jakob og Anton.
  - De kan godt lide, vi er i øjenhøjde
  Anton og Jakob tilbyder gratis stoftest til alle. Men det er især unge, der henvender sig til de to koldingensere.
  - De kan godt lide, vi er i øjenhøjde med dem. At de ikke bare møder en løftet pegefinger, siger Jakob.
  Med de mange kemikalier i små beholdere tester Jakob og Anton, hvad deres brugere kommer med. Det er ikke altid det, folk tror, de har købt, der rent faktisk er i poserne. Så kan Anton og Jakob fortælle dem det, inden de tager det.
  
  - Hvorfor vil du tage stoffer?
  Men hvad der ifølge drengene selv er endnu vigtigere er, at de også tilbyder en snak om stofferne, når stoftesten er overstået.
  Hvorfor vil du tage stofferne? Hvordan undgår du at få for meget? Hvordan er virkningen af stofferne? Sådan nogle spørgsmål hjælper Anton og Jakob med at besvare.
  En skadesreducerende samtale hedder det. Fordi samtalen skal være med til at forhindre, at brugeren kommer til skade ved at tage stoffet.
  Det er formålet med SikkerFest Kolding: At folk kan feste sikkert.
  - Hver gang en dør på grund af stoffer, tænker vi, at det er tragisk. Men vi gør noget ved det, siger Anton.
  
  Smider stoffet ud
  Hvert år dør omkring 250 mennesker i Danmark som følge af brug af stoffer, viser en opgørelse fra Sundhedsstyrelsen. Derfor mener Jakob og Anton, at man bør hjælpe, forklarer Jakob:
  - Hvis én har besluttet sig for at tage stoffet, så kan vi lige så godt oplyse vedkommende, så han eller hun ikke kommer til skade.
  - Vi har haft folk, der er blevet overraskede over, hvad der faktisk var i posen, og nogle har endda smidt stoffet ud, efter vi har snakket med dem.
  
  Kun et andet projekt
  Stoftest er ikke nogen ny idé.
  I flere europæiske lande har man lavet forsøg med stoftest, men i Danmark har stoftestene begrænset sig til Anton og Jakobs projekt og et projekt på Mændenes Hjem i København, hvor man testede nogle af brugernes stoffer.
  Anton, SikkerFest Kolding: "Bare fordi man har været et smut forbi os, er man ikke hævet over livets regler."
  Projektleder for det initiativ var Kim Gosmer, der er uddannet medicinalkemiker fra Århus Universitet. Han har i en årrække været tilknyttet Afdeling for Retskemi ved Institut for Retsmedicin på samme universitet.
  - Det er jo nogle helt andre brugere, end dem Anton og Jakob henvender sig til. Der var det faktisk muligt at få brugere, der potentielt havde prostitueret sig eller havde lavet en eller anden form for kriminalitet for at få stoffet, til at smide dårlige prøver væk på stedet, siger Kim Gosmer.
  - Og når du kan få så pressede mennesker til at lytte til en skadesreduktionssamtale, er der også ret god sandsynlighed for, vi kan få unge eller voksne stofbrugere til at lytte til skadesreduktionsråd.
  
  Sundhedsstyrelsen: Stoftest er en dårlig idé
  Der er ingen tvivl om, at han gerne så flere tilbyde stoftest. Det er Sundhedsstyrelsen dog langt fra enig med ham i.
  - Der findes ikke overbevisende international forskning, når vi snakker om stoftest i nattelivet, der entydigt kan sige, at stoftest kan forebygge dødsfald eller forgiftninger, siger Kari Grasaasen, der er chefkonsulent i Sundhedsstyrelsen.
  - Derfor mener vi ikke, at stoftest er en god idé.
  Tværtimod frygter styrelsen, at der kan være negative konsekvenser ved at tilbyde stofbrugere at få deres stoffer testet.
  - Vi er bekymrede for, at stoftest i nattelivet kan signalere, at stoffer ikke er så farlige. Og vi er bekymrede for, at flere får lyst til at prøve stoffer, fordi de kan få den opfattelse, at det er sikkert, når det er testet, siger Kari Grasaasen.
  
  - Vores arbejde handler om at nedbringe farerne
  Anton og Jakob er på nogle punkter enige med Sundhedsstyrelsen.
  De kan ikke være sikre på, at stofbrugeren lytter til deres råd. Og heller ikke, hvordan brugeren reagerer på stoffet. Derfor er forgiftninger og i værste tilfælde dødsfald en risiko.
  - Bare fordi man har været et smut forbi os, er man ikke hævet over livets regler, siger Anton.
  Alligevel så de to unge gerne, at Sundhedsstyrelsen ændrede sin holdning til stoftest.
  - Vores arbejde handler om at nedbringe farerne ved at tage stoffer. Der er mange andre steder i samfundet, hvor man arbejder med at nedbringe farerne, og det mener vi godt, at man også kan gøre i forhold til unge stofbrugere.
  Kim Gosmer er enig.
  - Danmark plejer at være rigtig langt fremme på skadesreduktionsfonden. Vi har stofindtagelsesrum, og vi har heroinudlevering til de hårde stofbrugere, mener han. 
  - Men der mangler et tilbud til de rekreative brugere, som er langt den største gruppe. Og som også er den gruppe, hvor vi rent faktisk kan flytte nogle brugere, fordi de ikke er dybt afhængige af deres stof, men som er i risikogruppen, fordi de ikke ved noget om stoffer.
  
  Ingen dokumenteret effekt
  For Sundhedsstyrelsens vedkommende er det springende punkt, om man kan se en dokumenteret effekt. Altså med andre ord: Beviser på, at stoftest virker. Den dokumentation har man ikke, understreger Kari Grasaasen.
  - Stoftest kan give en falsk tryghed. Man kan aldrig forhindre forgiftninger ved at få taget en stoftest, fordi alle reagerer forskelligt på stofferne. Selvom man tester stoffet, kan man altså stadig risikere forgiftning, siger hun.
  - Derudover er det sådan, at de fleste narkotikarelaterede dødsfald i Danmark sker ved, at man har indtaget en blanding af stoffer. Stoftest giver ikke mulighed for at teste kombinationer af stoffer.
  I Sundhedsstyrelsen arbejder man i stedet videre med forebyggende tiltag.
  De stopper ikke foreløbigt
  Jakob og Anton fortsætter dog upåvirket af Sundhedsstyrelsens anbefalinger om at droppe stoftest.
  I øjeblikket får SikkerFest Kolding op til seks stofbrugere forbi til stoftest og en skadesreducerende samtale om måneden.
  Og de to 20-årige har ikke tænkt sig at stoppe lige foreløbig.
   - Vi er nødt til at anerkende, at det er ret mange mennesker, der stifter bekendtskab med stoffer. Derfor er vi nødt til også at varetage deres sikkerhed.
  Anton og Jakob ønsker ikke at få deres efternavne frem af hensyn til søgninger på Google. TV SYD kender deres fulde navne.
  
  