text: Vindmøller forpestede hans liv
  16 januar 2014 kl. 16.51
  Gårdejer Steen Vildbæk fra Frørup ved Christiansfeld forklarede torsdag Folketingets miljøudvalg, hvordan hans helbred er blevet påvirket af to vindmøller, der blev sat op for 16 år siden tæt på hans ejendom.
  - Da vi boede mellem vindmøllerne, havde vi problemer med at sove, fortæller han til TV SYD. Jeg har altid være A-menneske, men begyndte at have problemer med at stå op om morgenen. Simpelthen, fordi jeg fik min nattesøvn ødelagt .
  Steen Vildbæks historie skal sammen med mange andre overbevise politikerne om, at kæmpe-vindmøller ikke hører til på land. Med mindre der er rigtig langt til den nærmeste nabo?
  Folketingsmedlem Hans Chr. Schmidt, Vojens, havde inviteret gårdejeren ind på Christiansborg.
  - Nu må vi snart tage det alvorligt, siger han til TV SYD. Vindmølle-bekendtgørelsen må ændres. Vi kan ikke blive ved med at have vindmøller så tæt op ad folk.
  Da den første mølle kom op i ved Steen Vildbæks ejendom i 1996, spekulerede han og hans hustru ikke videre over, at det kunne give problemer:
  - Vi tænkte lidt på skyggekast fra møllen. Men vi spekulerede slet ikke i støjproblemer eller søvnproblemer, siger han i dag.
  Da mølle nummer to kom op i 1997, begyndte støjen fra møllerne at plage Sten Vildbæk voldsomt.
  - Den brummelyd, møllen skaber, opleves, som om du har en traktor eller bil holdende på gårdspladsen.
  Steen Vildbæk mener, at dårlig søvn er årsag til en række fysiske symptomer som hjerteflimmer og højt blodtryk.
  - Jeg blev undersøgt, om jeg havde en nyrefejl- Nyrerne kan godt lave støj, når vi sover , forklarede lægerne. Jeg kunne have en hjernesvulst, og jeg havde i øvrigt også forhøjet blodtryk, - så når jeg lagde mig ned, kunne det være, at der var noget, der trykkede inde i hjernen på mig. Så det var derfor, at jeg hørte brummelyde. Men ingen af delene var tilfældet, konstaterer han.
  - Jeg synes faktisk, at vindmølleindustrien og alle andre - også de kommuner, der giver tilladelserne - bør tage det her alvorligt og sige, at nu må vi have det her undersøgt det her ordentligt, siger Hans Chr. Schmidt.
  En undersøgelse er på vej. Men den skal ikke undersøge det stress, som mange klager over.
  - Det er tankevækkende, at vi vil bruge 2-3 mio. kr. på at undersøge, hvordan det påvirker mennesker, mens vi vil bruge 100 mio. kr. på at undersøge, hvordan det påvirker fisk fugle og dyr, tilføjer han.
  