text: Mor skal betale 17.704,78 kroner for at grave hule i gravhøj
  28 juni 2018 kl. 18.58
  Lang tid efter en kvinde og hendes stedsøn gravede en hule i en høj, opdagede myndighederne, at der var hul i en af Danmarks vigtigste gravhøje.
  Knap 18.000 kroner.
  Det er, hvad en kvinde skal betale, fordi hun sammen med sin stedsøn gravede en hule i en fredet oldtidsgravhøj på Mosegade i Hedensted. Det skriver Vejle Amts Folkeblad.
  Kvinden havde imidlertid ingen anelse om, at den høj, som hun og hendes stedsøn gravede et hul i den dag i 2017, var en 3.000 år gammel oldtidsgravhøj.
  Det var først, da Slots- og Kulturstyrelsen på Facebook i april i år oplyste, at en gammel gravhøj var blevet plyndret af gravrøvere, at hun blev klar over, at det måske var hende, der var en "gravrøver", og hun meldte sig selv til politiet.
  - Jeg kunne genkende vores hule på billederne, og jeg blev bange for, hvad det var, vi havde gjort. Derfor ringede jeg straks til politiet og fortalte, at det var os, der havde gravet hullet, siger Karolina Romanowska til avisen.
  
  Troede det var overskudsjord fra byggeri
  Ifølge Karolina Romanowska havde hun ikke nogen anelse om, at der var tale om en gravhøj.
  Hun troede derimod, at der var tale om overskudsjord fra et byggeri, fordi græs og ukrudt ifølge hende skjulte den lille sten, der markerer, at der er tale om en gravhøj.
  Men der var altså tale om en gravhøj - faktisk en af de største og mest vigtige i Danmark - og nu er regningen fra Slots- og Kulturstyrelsen, der med hjælp fra to eksperter fra København har reetableret skaderne på højen, opgjort: 17.704,78 kroner.
  Beløbet dækker blandt andet over arbejdstimer, kørselspenge, broafgift, diæter og indkvartering.
  
  Gravhøje udsættes for plyndringer
  Slots- og Kulturstyrelsen formodede efter hullet i gravhøjen i Hedensted blev opdaget, at der var tale om, at den uudforskede gravhøj var blevet plyndret.
  Der findes i alt 86.000 gravhøje i Danmark, og det er bestemt ikke første gang, at gravhøje er blevet udsat for tyveri. Problemet med gravhøjen i Hedensted var imidlertid, at man ikke kunne sige det med sikkerhed, da gravhøjen aldrig har været udgravet. Derfor vidste man ikke på daværende tidspunkt, hvad der var blevet taget fra højen.
  Der var derfor med lettelse, men også ærgelse over, at arkæolog i Slots- og Kulturstyrelsen, Lars Bjarke Christensen i sin tid konstaterede, at gravhøjen var intakt - altså bortset fra hullet. 
  I dag er ærgelsen stadig at spore hos Lars Bjarke Christensen, da der inde i gravhøjen kan blive sat nogle nedbrydningsprocesser i gang, når der brydes hul.
  Men man skal som bekendt ikke græde over spildt mælk, og hulebyggeriet har da også bidraget til, at eksperterne er blevet klogere på, hvordan gravhøjen er bygget.
  - En gravhøj fra bronzealderen (som den i Hedensted, red.) er opbygget med græstørv. Man har skåret græs af og lagt stabel på stabel, og det kunne vi se i kraft af hullet. Vi fandt jordlag, som for arkæologer også er meget, meget vigtigt, siger Lars Bjarke Christensen til TV 2.
  Samtidig har eksperterne fået bekræftet, at gravhøjen formentlig stammer fra bronzealderen.
  
  - Vi må heller ikke grave løs
  Selv om der allerede var hul i højen var det imidlertid ikke muligt at finde yderligere effekter i højen, for fortidsminder er fredet – også for arkæologer, oplyser Lars Bjarke Christensen. 
  - Så vi kan ikke grave løs, som vi vil. Og konstruktionen var usikker – den rystede hver gang et tog kørte forbi på den nærliggende jernbane.
  Gravhøjen ved Hedensted er en velbevaret gravhøj fra oldtiden cirka 1700 f.Kr. - 500 f.Kr. Den er cirka 15-19 meter i diameter og over tre meter høj og dermed en ret betydelig gravhøj.
  