text: Egtved-pigen var klædt i bronzealderens højeste mode
  02 juni 2017 kl. 13.27
  Egtved-pigen er med i en undersøgelse, som viser, at 75 pct. af den uld, der findes i grave fra bronzealderen, var fra udlandet. Det var kun velstillede, som havde råd til det.
  Professor Karin M. Frei fra Nationalmuseet har analyseret over 40 forskellige uldtekstiler fra 8 af bronzealderens mest kendte grave samt et andet fund. Resultatet er overraskende og viser, at i hvert fald 75 procent af ulden kommer uden for Danmarks nuværende grænser. Tidligere har man troet, at det meste af ulden var lokalt produceret.
  - Man har forestillet sig, at ulden kom fra får, der levede på Egtvedkanten, siger museumsinspektør Louise Felding, Vejle Museerne til TV SYD. Den nye viden viser, at hun har været en af trend-sætterne. Om hun så har rejst til udlandet for at hente ulden, ved vi ikke.
  
  Undersøgte strontium-isotoper
  Professoren har bl.a. undersøgt Egtved-pigens klæder. Det var også Karin M. Frei, som for to år siden offentliggjorde en artikel, som dokumenterer, at Egtved-pigen faktisk er fra Sydtyskland. Metoden var at undersøge strontium-isotoper, som kan vise geografiske forskelle.
  Det er samme metode, som er brugt til at stedfæste ulden.
  - Hendes dragt er lavet efter nordiske traditioner. Men ulden er altså kommet et helt andet sted fra, siger Louise Felding videre. Men også på andre områder er Egtvedpigens bluser specielle. De er skåret på en lidt akavet måde, som kunne tyde på, at de er lavet efter traditioner fra skind.
  
  High fashion
  - Danmark har Europas største og mest velbevarede samling af ulddragter fra bronzealderen. Det giver os en helt unik mulighed for at komme både tættere på de individer, som bar dem og ikke mindst uldproduktionen. Uld, ligesom metal, var et nyt materiale i bronzealderen. Populært sagt kan vi sige, at uldtekstiler var det nye high fashion, siger Karin M. Frei i en artikel fra Nationalmuseet.
  - Vi vidste godt, at Egtvedpigen var en velstillet person, tilføjer Louise Felding fra Vejle Museerne. Det tyder hele den måde, hun er begravet på.
  Museums-inspektør Louise Felding, Vejle Museerne: "Man har forestillet sig, at ulden kom fra får, der levede på Egtvedkanten. Den nye viden viser, at hun har været en af trend-sætterne."
  Væve har arkæologerne kendt tilbage fra stenalderen. Dengang var det plantefibre, der blev vævet. Uld kommer først i anveldelse i bronze-alderen.
  - Vi kan nu fastslå, at den lokale elites klæder var lavet af uld, som kom langvejsfra. Det er bevis på, at ulden var meget kostbar, og at det var en vigtig handelsvare. Vi kan derfor sammenligne uldens værdi med metallernes, siger Karin M. Frei.
  I Danmark byttede man sig muligvis til uld med rav. Rav var nemlig i høj kurs uden for Danmarks grænser og er fundet så langt væk som Norditalien.
  Læs artiklen fra Nationalmuseet her.
  
  
  
  
  