text: Vdi CHRISTIANI QUARTI Tiid
  ANNO 1619 den 5 sept: Er dette sted Induiet til en kirke, Aff superintendenten Docter Hans Resen.
  Effter ad den tilforne haffde werrit en smidie Vdi den nordost Ende oc kaltis den Store Smedie som nu er paa
  Holmen, oc udi den Sudueste ende haffuer veret en mynt, som nu Coret er. Offuen paa samme mynt vaar en NAVI
  GATIONSskole. Vdi samme Aar er Mester NIELS MICHELSØN Aalborrig fordum Sognepræst udi Helsingborg
  bleffvet denne Kirkis første præst, oc forbleff indtill hand for allerdom RESIGNEREDE. Som vaar 1639, døde 1645
  Oc bleff det første liig i denne kirke. Anno 1639 Kom Mester ANDES ANDERSØN fra Woer i Judland
  oc bleff denne Stedz Sognepræst oc PROVIST offuer Hans Kong:May, skibspræster til 1642: hand bleff Bisp i AALborg.
  ANNO 1640 Er denne Kongelige kirke foruidet oc bleff til en Korskirke oc med PULPURTUR Runt om, saa oc med stolle oc
  dynnickeuerck, beprydet. ANNO 1642 Kom Mester Niels Christensøn Spend fra Sæby kald i wendsyszel oc bleff ilige
  maade denne stedz Sognepræst og PROVIST. ANNO 1646 Er Captein Willem Euensen oc Niels Olsøn delleskriffüer paa
  holmen bleffüen denne Stedz første kirkeuerger. Vdi FREDERICI TERTI Tiid, ANNO 1657. In Octobri Er
  GABRIEL JACOBSØN forordnit at were denne kirkis forstandere, huilken døde ANNO 1684 den 14 Desember: og blev Kierkeverger i hans Sted, Hans Svensen Veiermester Ved Holmen Effter
  Huis døød Annno 1694: Den 24 FEBRU: Bleve Tuende Kierk vergere, Nicolai Klomand Munstersckriver, og Peter Wartberg, Veiermester Ved Holmen, hvilken sidst tog Kierkevergeriet an allene, Anno 1699, Den 30. Juni indtil 1. JANU: 1705, da
  JACOB ANDERSØN INUENTARII Sckriver ved Holmen hannem blev ADIUNGERET.
  ANNO 1658. Er dette Choer med Panillet oc dehs stafering beprydet. Anno 1661 Er denne Altertaulle opsat. Anno 1662 Er denne
  ny Prækestoel opsat oc til hielp den at betale haffuer Jacob Peitersen Kong: May: offuer Cammertiener giffuen 200 Rix dal: Saa oc Hans Hansen Hindis Dronig: Mays: Høibetrode forualter offuer Laaland oc Falster giffue 200 Rix.
  Anno 1664 Ny aars dag Døde Mester Niels Spend, vdi Hans sted bleff Mester Torkild Tuesöen Som da var Sogneprest I Helsingborg fordret aff Hans Mays: at vere igien dette Stetz Sogne Præst oc Prouist, gjorde sin förste Præken her vdi
  Kirken Dominica Esto Mihi Anno 1665: I Novembri maanit bleff M: Torkild vduald at vere Bisp vdi Aalborig effter DOCTOR Andersis død, bleff midler tiid Kaldet Herfra oc til Hoffprædicanter, Vdi hans sted bleff Her Hans Hansen Seidelin
  da øffuerst Cappelan vdi Helsingor aff Høiestbemelt: Kong: Mays: Forordnet at vere denne Stedz Sogne Prest oc Prouist, gjorde der effter sin første Præken ny Aars dag 1666 her i Kirken. Herre Jesu giff at alting maa Skie dig till ærre.
  Anno 1668 den 20 Junij, Døde M: Hans Hanszen SEIDELIN, Oc vdi Hans sted, aff Höiest Bemlte Kong: Mayt. Blef Kaldet M: Nicolaus LUNDT, Da Sogne Præst til St: Peters Kirche vdi Nested att Verre denne sted
  Sogneprest oc Proüist gjorde Sin Første Prædichen her, Dominica XI p: Trinit: Den 2 Augusti 1668. Ao. 1676 den 15 Augusti Döde MAG: NICOLAUS LUNDT, oc Blef begrauen I St: NICOLAI Kirchis CHOER Hoes Sine Fædre
  Af Gud oc Kongen, bleff Kaldet igien, I Nesby, I Skaane, til att wære denne Steds Sognepræst oc Proust Hr Jens Hansen uinter, Efterat Hand I 13 Aar Haffde været Medtienere til Denne Sted: Indsatt Sig Selff Dom: 16 p: Trin: 10 Sept.
  Anno 1686, Den 17. Septem: Döde Magister Jens winter og blev Effter Bisettelse og liigprädicken her i Kierken, Begraven Udi S. NIKOLAI Kierke, i Hans sted blev Mag: Gert Wincke Kaldet fra Christians Hauens Kierke til at Väre Proust og SognePrest Herved Steden og
  Holdt Han sin förste Prädicken og satte sig selv in Dom: 18 post TRINIT: som var den 3 October Samme Aar. Anno 1702 Den 3 Februar: Döde Mag: Gert Wineke, og bleff begraven her i Kierken i Hans sted blef kaldet Mag: Iver Brinck, som var
  SognePrest til den Danscke Kierke i London udi Engeland Til ad Være Prov og Sognepre her ved Kiirken Hus første Prædicken da hand og indsatte sig selv sckede Dom. Palmarum, den 9 April = 1702. Gud giue dertil Krafft og Velsignelse =.