text: Indholdsfortegnelse over den danske oversættelse af Christian Gottfried Flittners seksualoplysende værk Gynaelogie (Berlin 1795-1803). 
  Oversættelserne af de forskellige bind er af bl.a. Knud Lyne Rahbek, Rasmus Frankenau og Johan Frederik Bergsøe og udkom under titlen 
  Gynæologie eller over Møedom, Samleie, og Ægteskab. på Brummers Forlag, Kbh. 1798-1802. 
  Bind 1.
  Deltitel: Den krænkede og ukrænkede Møedoms Tegn og Værd. Efter physiologiske, moralske, og Nationalbegreber.
  Oversat fra tysk [af Rasmus Frankenau] 
  Brummers Forlag, Trykker Zacharias Breum. Kbh. 1798. (1815 udg. : C. Græbe)
  (XVI)+279 sider.
  [S. V-X]. Forord.
  [S. XI-XVI]. Indholdsfortegnelse.
  Første Afsnit.
  S. 1. Møedommens Væsen.
  S. 2. Physisk Møedom. Qvindelige Kiøndele.
  Tegnene paa den saavel tilstædeværende, som tabte Møedom.
  A. Tilforladeligere Tegn:
  1. Hymen.
  S. 17. Hymens Existens.
  S. 27. Hymens Natur.
  S. 27. a. Sammes naturlige Tilstand.
  I hensigt til
  S. 27. aa. Bygning.
  S. 28. bb. Skikkelse.
  S. 29. cc. Stilling.
  S. 30. dd. Maade at tilintetgiøres paa.
  S. 30. b. Naturen modstridende Tilstand
  I hensigt til
  S. 31. aa. Bygning.
  S. 32. bb. Skikkelse.
  S. 36. cc. Stilling.
  S. 36-37. dd. Antal og Tilintetgørelse.
  S. 49. 2. De snevre og hyppige Folder i Moderskeden.
  S. 55. 3. Blodforliis ved første Avledaad.
  S. 57. 4. Smerte.
  S. 58. Almindelige Tegn efter Faselius og Mayer.
  S. 59. Almindelige Tegn efter Plenk og Mayer.
  S. 60. B. Mindre tilforladelige, og bedragelige Tegn.
  S. 60. 1) En farvet Ring om Øinene.
  S. 60. 2) Næsebruskens Haardhed.
  S. 60. 3) En klar og reentonende Stemme.
  S. 60. 4) Halsens Tykkelse.
  S. 62. 5) Brystvorternes Farve.
  S. 63. 6) Melk i Brysterne.
  S. 64. 7) Urinen; og Maaden at lade den paa.
  S. 64. 8) Haarenes Tilstand paa Venusbakken.
  S. 65. 9) Jomfrubadet.
  S. 66. 10) Møedommens Lugt.
  S. 67. Almindelig Fortegnelse over disse Møedoms Tegn.
  S. 68. Resultater.
  S. 69. Hymens Nytte.
  S. 73. Over den tabte Møedoms Gienskaffelse ved Konst, Sygdom, og Natur.
  S. 81. Møedommens Undersøgelse for Retten.
  S. 88. Exempler af Kasuistiken, paa Møedommens Berøvelse, og Voldtægt.
  S. 90. Hvorvidt er Voldtægt muelig?
  S. 93. Kan Besvangrelse finde Sted efter Voldtægt?
  S. 93. Er Besvangrelse muelig ved Møedommens Berøvelse?
  S. 94. Kan en Sovende, uden al Medvidende, berøves sin Mødom, eller stupreres?
  S. 97. En død Pige besvangres.
  S. 100. En Pige faaer en Sovedrik, og besvangres under sin Døsighed. Uddraget af Akter.
  S. 103. Bør en Voldtagen bære Brudekrandsen paa sin Bryllupsdag?
  S. 110. Moralsk Møedom.
  Andet Afsnit.
  S. 115. Over Brudgommens Ret at fordre en ukrænket Møedom af sin Brud.
  Tredje Afsnit.
  S. 128. Adskillige Folkeslags Begreb om den physiske Møedoms Værd.
  S. 128. 1) Nationer som fordre synlige Møedomstegn hos deres Brude.
  S. 128. Ebræer.
  S. 139. Hindus.
  S. 141. Arabere.
  S. 148. Ægypter.
  S. 150. Maurer.
  S. 153. Negere.
  S. 158. Siberiske Tartarer.
  S. 159. Kirgiser.
  S. 159. Tscheremisser.
  S. 160. Tschulimske Tartarer.
  S. 160. Ostiaker.
  S. 160. Kasamiske og Orenburgske Russer.
  S. 160. Russer, Molorusser, Smaarusser
  S. 161. Tschuwascher.
  S. 161. Polakker; Lithauer; Moldauer; Vallaker.
  S. 162. 2) Folkeslag som sætte Priis paa den qvindelige Kydskhed, men ej fordre synlige Møedoms Tegn.
  S. 163. Græker.
  S. 167. Spartanerinder.
  S. 169. Cyanerinder.
  S. 170. Romerinder.
  S. 186. Germaniske Piger.
  S. 197. Nyere Nationer af celtisk Herkomst.
  (En Undtagelse giøre Steiermarkerne, og Schwarzwalderne. Hiine sætte ingen Priis paa Møedommen; disse holde Prøvenætter).
  S. 205. Folkeslag som deels ingen Møedom fordre, deels endog foragte den.
  S. 207. Aarsagen til sligt.
  S. 207. Kamtschadaler.
  S. 208. Lapper.
  S. 208. Islændere.
  S. 209. Qvitoanere [Peru]
  S. 209. Brasilianere.
  S. 210. Naudvessis.
  S. 210. Karaiber.
  S. 211. Nyeandalusier.
  S. 211. Amerikanere.
  S. 212. Mexikanere giorde forhen en Undtagelse heri.
  S. 213. Negerfolkeslag.
  S. 213. Sydlige Asiater.
  S. 213. Madagasser.
  S. 214. Arrakanesere.
  S. 214. Thibetanere.
  S. 215. Taulistanere.
  S. 215. Tunkinesere, Peguanere og Siamesere.
  S. 216. Beboerne af de kanariske Øer og Kongeriget Kongo.
  S. 216. Tyrker og Persere.
  S. 216. Pigeauction i Dahomey.
  S. 219. Adskillige mideanitiske Stammer indviede Baal Peor Møedommen.
  S. 219. Babylonierne, Mylita.
  S. 221. Cyprier, Armenier og Phønizier.
  S. 221. Indianerne paa Koromandelkysten, paa Goa, offre Guden Priapus Møedommen.
  S. 222. Paa Kysten af Malabar ydes dette Offer Kongerne.
  S. 223. Mosamæerne og de baleariske Øers Beboere. 
  S. 223. Kongen af Kalikut overlader Præsten Møedommen.
  S. 224. I Konchin have Bonzerne denne Rettighed.
  S. 224. Herrerettens Oprindelse.
  Tredie Afsnit.
  S. 225. Midler, som adskillige Folkeslag have betient sig af, for at bevare deres Koners Kydskhed og Døttrenes Møedom.
  S. 226. Skinsygevandet.
  S. 229. Serailer og Harems.
  S. 229. Gildingers Oprindelse.
  S. 231. Instibulation, og dens forskiellige Arter hos Drenge og Piger.
  S. 241. Fodkiæder.
  S. 242. Mumbo Jumbo.
  S. 244. Klokker.
  S. 245. Øreskrivtemaal.
  S. 245. Italienske Laase.
  S. 246. Duegnas.
  S. 250. Et nyt Jomfrubelte anbefales.
  S. 250. Sammes Beskrivelse.
  S. 254. Den eeneste Betingelse under hvilken de Skiønne kan vorde fritagne for dets Brug.
  Fierde Afsnit.
  S. 255. Om de, høiere Væsener indviede Møer.
  S. 255. Eremiters, Munkes og Nonners Oprindelse.
  S. 256. De vestalske Møer i det gamle Rom.
  S. 264. Solens Møer i Peru.
  S. 265. Gudindviede kristelige Møer.
  S. 272. Kydske Betænkninger af den hellige Augustinus.
   Indholdsfortegnelse
  [XIII] Indledning.
   Første Afsnit.
  S. 1. Lovlig Bestemmelse for det ægteskabelige Samleie blant forskiellige Folkefærd. Blant Jøder, Grækere, Muhamedaner, Østerlændere. En Dronning af Arragonien bestemmer Antallet for de ægteskabelige Omfavnelser. Det offentlige Samleie i Frankrige. 
  Andet Afsnit.
  S. 12. Afhold fra Samleie af religieus Afsky, under det Maanedliges Periode, under Svangerskab og Barselseng blant forskiellige Folkefærd. Munkemoral over Forplantningsvæsenet. De grædske, israelitiske og siberiske, amerikanske og flere Fruentimmeres Ureenskab.
  Tredie Afsnit.
  S. 21. Kiønsdrivtens Udartelse blant raa og ukultiverte Folkefærd, fra Old-, Middel- og Nutiden. Gamle Nationer. Ebræere, deres Friller, offentlige Skiøger. Skørlevnet helliget ved Religionen. Nationens Forfald. 
  S. 30. Egyptere. Kongelige Bolersker. Qvindekydskhed, som middel til at giøre Blinde seende. Isis’s Præsters hellige Elskov. De egyptiske Fruentimmeres gruelige Udsvævelser. Thonis fordrer Betaling for en drømt Nydelse af hendes Ynder. Ligenes Misbrug. Kleopatra. 
  S. 45. Babyloniere. Mylitta, Gudinden for Elskov. Belus’s Præsters skiændige Udsvævelser. Babyloniernes Orgier.
  S. 48. Meder. Kastrerede allerede deres Slaver.
  S. 48. Massageter. Deres Fællesskab i Koner.
  S. 49. Lydier. Den berømte Skiøge Omphale. En lydisk Dronnings Blufærdighed.
  S. 52. Perser. Darius’s Luxus. De til kongeligt Samleie indbudne Frillers Pynt og Balsamering. Kongernes Blodskam. Den paa en grusom Maade reddede qvindelige Ære.
  S. 54. Sybariter. Deres Blødagtighed og Overdaad.
  S. 55. Grækere. Pallatiderne i Heltealderen. Grækernes Mandselskov, Qvindeelskov. Solon indfører Venus’s Pandemos offentlige Dyrkelse. Stedse høiere 
  stigende Luxus. Fruentimmernes yppige Levemaade. Sokrates besøger Skiøgen Theodota. Aspasia. Alcibiades. Hetære. Lais. Phryne. Thais. Skiøgernes Skatafgivter. Adskillige philosophiske Skiøger. Deres Patriotisme. Bacchanters og Mænaders Raserie. Republikens Forfald.
  S. 131. Spartisk Qvindeelskov. Sparternes Opdragelse. Kiim til Forderv. Andromanere. Sapho. Mænds og Qvinders Overdaad og Laster. 
  S. 153. Romere. De Bacchiske Hemmeligheder. Yppighed i Rom. Qvindernes Tøilesløshed og Ubluhed. Ugivt Stand. De første Kaiseres, deres Gemalinders og 
  Døttres Udsvævelser. Kaprea Middelpunkten for alle fæiske Vellyster. Messalina. Offentligt Bordel i det kaiserlige Pallads. Neros Giestebud. Offentlige Formælinger mellem Mænd og Ynglinger. Hostins’s Uteerligheder. Romerindernes rasende Lyster ved Bona Dea’s Fest. Pathiker. Offentlige Skiøger indskrevne hos Aedilerne. Aphrodisier og Florealier. Utugtens Fester. Det romerske Riges Fald.
  S. 207. Middelalderens Folkefærd. Sædernes Forderv blant de Tydske. Tøilesløse Udsvævelser blant Vandaler, Gother og Franker. Italienernes Laster. Pave Sixtus IV den første Kobler i Rom, tillader Sodomie. Ribauds. Engelske Galanterier. De Franskes og deres Dronningers Udsvævelser. Brudenes Besigtigelse. Kaiser Sigismund dandser med Skiøger paa offentlig Gade; hans vellystige Gemalinde, hans fordervede Hof. Bordeldronningen i Nürnberg. Præstebørn. Beguinhuse. Ryggesløs Geistlighed. Den aandelige Dands. Eselsfesten. Narrefesten. Franske Dronninger og deres Hofdamer, de første Koblersker. Mignons. Opskaarne Buxer. Riddernes Orgier. Rettergangssteder for Elskov. Tøilesløse Udsvævelser i det sextende Aarhundrede. Kilderne til denne Forderv. 
  Kiønsdrivtens nærværende Tilstand blant forvildede, i Oplysning stigende og oplyste Folkefærd.
  S. 256. Siberiske Folkefærd. Deres Foragt for Fruentimmerne. Kamtschadaler. Amerikanere. Fruentimmernes Falbydelse. Afrikanere. Deres Tilbøielighed for Kiønsnydelsen. En berømt Kokette blant Negerne. Sydsøeboere. Give deres Døttre til Priis. Dronning Oberea. Errioys. Asiater. Skiøger i Peking. Nangasackti. Tunkin. Pegu. Siam. Østerlændere. Deres Harems. Fruentimmernes Vellystdrivt. Deres Dandserinder. Deres bolerske Konster.
  Kort Afridsning af Kiønselskovens Tilstand i Europa.
  S. 300. Kilder til Usædelighed. 
  S. 302. Russisk Qvindeelskov. Kourtisaner og Glædespiger i Petersborg. Den bedragne polske Fyrste. Illyrier. Wallacher o.s.v. Deres Slaverie og Raahed. Englændere. Damernes Karakteristik. Konesalg. Fornemme Skiøger. List of Ladies. Spaniere. Deres Elskov. Kortejos. Fandango. Offentlig Vellysthandel. Frankrige. Nationens Yppighed. Elskovs Nydelse i Paris. Skiøgernes Klassifikation. Deres Haandtering. Vestaler. Italienere. Tilbøielighed for Elskov. Præstegalanterie. Cicisbeat. Roms Yppighed. Neapel, Genua, Florenz. Eminenzernes Pæderastie. Tydskland. Sædernes Vildhed i Baiern, München, Wien. Qvindeelskovens Tilstand der. Offentlige Skiøger. Fødselsstiftelse. Berlin. Offentlige Skiøger og deres Levemaade. Ruffersker. Pæderastiens Aftagelse. Leipzig. Beslutning.
  Bind 10.
  Deltitel: Den Kunst at være lykkelig med Mænd, efter Goethe, Lafontaine, Wieland og J.J. Rousseau.
  Oversat fra tysk af K. L. Rahbek, Professor. 
  Brummers Forlag, Trykker Zacharias Breum. Kbh. 1801
  220 sider.
  S. 1. Indledning. Grundtræk af Menneskekundskab.
  s. 28. Den elskværdige Møe. 
  S. 69 Den Kunst at behage Mændene. 
  S. 97. De skiønne Kunster. 
  S. 173. Pigens Politik i Henseende til Omgang med Mandkiønnet.
  S. 183. Den Politik at finde en retskaffen Mage. 
  s. 190. En Mages Valg.
  Bind 11.
  Deltitel: [Den Kunst at være lykkelig med Koner, efter Goethe, Lafontaine, Wieland o.fl. Et Sidestykke til den Konst, at være lykkelig med mænd]?
  Oversat fra tysk af K. L. Rahbek, Professor. 
  Brummers Forlag, Trykker Zacharias Breum. Kbh. 1802
  146 sider.
  S. 1. Indledning. Kiønnets Karacteristik. Kvinden er vægrende, manden er bedende. 
  S. 17. Den elskværdige Mand. Forskellige mandetyper og karakterer. Den urbane mand (sic). 
  S. 95. At forlænge Kiærlighedens Lykke ind i Ægtestanden.
  Bind 12.
  Deltitel: Mine Bekiendelser om Qvindekiønnet. En Nytaarsgave for begge Kiøn. 
  Oversat fra tysk af Dr. Frankenau. 
  Brummers Forlag, Trykker Zacharias Breum. Kbh. 1802
  [II]+199 sider. + [4] s. 
  [I-II] Fortale. Om denne dels indhold: Avlingsteorierne – bestemmelse af barnets køn, allerede ved samlejet (sic) – Moderkagens oprindelse og dannelse. 
  S. 1. Til Qvindekiønnet. 530 paragraffer om Fruentimmeres forventede opførsel, kunnen, elskov m.m.
  Bind 13.
  Deltitel: [Konsten strax ved Samleiet at bestemme det Barns Kiøn, som man vil avle, tilligmed et Oversyn over alle Avlingstheorier og et fuldkomment System af denne saa vigtige Natursyssel.] ?
  Oversat fra tysk [af F. Møller]. [Oversat og forkortet efter J. A. Milliots franske Original af F. Møller (sic), iflg. Bibl. Dan. – Millot=Flittner?]
  Brummers Forlag, Trykker Zacharias Breum. Kbh. 1802
  [II]+144 sider
  I-II: Fortale
  [Første Deel.]
  S. 1. Første Kapitel. Theorien om Sædvædskerne.
  S. 2. Andet Kapitel. Theorien om Æggene.
  S. 4. Tredje Kapitel. Theorien om Sæddyrene, eller Animalisterne.
  S. 6. Fierde Kapitel. Æggetheoriens Inddeling og Bestemmelse. 
  S. 8. Femte Kapitel. Tiltrækningssystemet.
  S. 11. Siette Kapitel. Beviser for Æggenes Tilvær.
  S. 17. Syvende Kapitel. Den rimeligste Mening om Menneskets Forplantningssyssel.
  Anden Deel.
  S. 29. Første Kapitel. Om Moderkagen i Almindelighed. 
  S. 42. Andet Kapitel. Min Meening om Moderkagens Oprindelse og Dannelse
  S. 58. Tredie Kapitel. Om Blodets Omløb og dets Tilberedelse i Fosteret.
  S. 69. Fierde Kapitel. Om Oversvangringen (superfoetatio).
  Tredje Deel.
  S. 78. Første Kapitel. Om Æggegangene.
  S. 81. Andet Kapitel. Om Æggestokkene. 
  S. 106. Tredje Kapitel. Om Liigheder og Uliigheder. 
  S. 116. Fierde Kapitel. Maaden, strax under Samleiet at bestemme Barnets Kiøn. 
  S. 124. Femte Kapitel. Erfaringer og Beviser for den vilkårlige Bestemmelse af et vist Kiøn under Befrugtningen.
  S. 130. Siette Kapitel. Forklaring over et Særsyn, som Michael Procope Couteau, der vilde avle Drenge ved at befrugte den venstre Æggestok, iagttog.
  S. 140. Syvende Kapitel. Resultatet af de hidtil opgivne Grundsætninger.