sø- og handelsretten
                                         dom
afsagt den 26. juni 2017.
v-53-14
                                 k.h.würtz v/kasper heie würtz
                                 (advokat johan løje)
                                 mod
                                 coop danmark a/s
                                 (advokat frank bøggild)
                                 og
v-32-15
                                 coop danmark a/s
                                 (advokat frank bøggild)
                                 mod
                                 graae armgaard & bangsbo photography aps
                                 (advokat thomas dahl fredslund)
indledning og parternes påstande
disse sager handler navnlig om, hvorvidt coop danmark a/s har krænket kasper heie
würtz’ ophavsrettigheder ved at gengive dele af würtz’ keramik i deres markedsføring,
herunder navnlig på fødevareemballage, om coop i så fald er forpligtet til at betale
erstatning til würtz, og om fotograferne graa, amgaard og bangsbo photography aps i
givet fald skal friholde coop.
                                              - 2 -
k.h. würtz v/ kasper heie würtz har nedlagt følgende endelige påstande (v-53-14):
      1) coop tilpligtes at anerkende, at have krænket würtz’ rettigheder ved at gengive
           würtz’ keramik, som sket i bl.a. bilag 1, 24 og 25, uden würtz’ tilladelse.
      2) coop forbydes at bruge og gengive würtz’ keramik, som gengivet bl.a. i bilag 1,
           24 og 25, i markedsføringen af coops produkter, herunder på produktemballager, i
           tilbudsaviser og på internettet.
      3) de i coops besiddelse værende vareemballager og markedsføringsmateriale, som
           gengiver keramik hidrørende fra würtz tilbagekaldes og destrueres for coops
           regning.
      4) coop betaler til würtz kr. 2.500.000 med tillæg af sædvanlig procesrente af kr.
           500.000 fra sagens anlæg og til betaling sker og af kr. 2.000.000 med tillæg af
           sædvanlig procesrente fra 5. december 2016 til betaling sker.
      5) coops idømmes en bød på ikke under kr. 100.000.
      6) coop tilpligtes at offentliggøre endelig dom i denne sag på coops hjemmeside
           www.coop.dk, i form af oplysninger om dommens datering og parternes navne
           samt gengivelse af dommens præmisser og konklusion.
coop danmark a/s har påstået frifindelse.
i adcitationssagen (v-32-15) er nedlagt følgende påstande:
coop danmark a/s har påstået, at graae armgaard & bangsbo photography aps skal
friholde coop danmark a/s for betalingskrav, inkl. renter og omkostninger, som coop
pålægges at betale i sagen v-53-14.
graae armgaard & bangsbo photography aps påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
sagens parter
                                             - 3 -
k.h. würtz blev stiftet af kasper heie würtz som enkeltmandsvirksomhed i 2009-2010.
kasper heie würtz havde forinden drevet keramikvirksomhed sammen med sin far, aage
würtz, der i 1970-80’erne drev en mindre keramisk virksomhed, der lukkede i 1989. würtz’
produkter sælges direkte til udvalgte restauranter samt i bolig- og interiørbutikkerne skjalm
p og illums bolighus, som sælger hver sin keramikserie.
coop danmark a/s ejer bl.a. dagligvarebutikkerne kvickly, irma, superbrugsen,
dagli’brugsen og fakta og havde i 2013 en omsætning på 1.220 mia. * kroner.
graae armgaard & bangsbo photography aps, også kaldet gab, er en fotografvirksomhed,
der i en årrække havde en samarbejdsaftale med coop trading a/s om fotografering til brug
for emballager og markedsføringsmateriale af coops varer.
der er under sagen fremlagt en syn- og skønserklæring med supplerende spørgsmål og svar,
udført af skønsperson pil bredahl, som har besvaret spørgsmål om kasper würtz’ keramik,
herunder bl.a. om keramikken kan anses for eksklusiv, og om det fremstår som et resultat af
würtz’ selvstændigt skabende indsats præget af ophavsmandens individualitet. ud over
skønserklæringen er der fremlagt diverse materiale, som vedrører kasper würtz ophavsret
til keramikken (spørgsmålet om værkshøjde).
tvistens opståen
i december 2012 blev kasper würtz opmærksom på, at hans keramikskål blev anvendt i en
af coops tilbudsaviser i en reklame for coleslaw, hvorefter han kontaktede sin advokat.
den 17. december 2012 skrev kasper würtz’ daværende advokat, advokat jannik haarh
antonsen, til coop, at kasper würtz’ keramik var anvendt i deres tilbudsavis uden
samtykke fra kasper würtz. under henvisning til ophavsretslovens bestemmelser
henstillede advokaten til, at coop straks ophørte med brugen af würtz’ produkter i deres
markedsføring af coops varer. advokaten anmodede herudover om betaling af
advokathonorar på 5.000 kr. med tillæg af moms.
                                                  - 4 -
den 21. december 2012 besvarede coops marketing teamchef, kvickly, mette willingshøj,
henvendelsen, idet hun oplyste, at coop med det samme havde gjort deres bureau
opmærksom på krænkelsen. de beklagede brugen af würtz’ keramik og tilkendegav, at de
ikke ville bruge keramikken fremover, og de accepterede at dække advokatens
omkostninger. würtz modtog efterfølgende 5.000 kr.
i september 2013 konstaterede kasper würtz, at hans keramik optrådte på coops emballage
for chicken red curry.
den 18. november 2013 skrev advokat peter agentoft nielsen til coop, at der var konstateret
nye krænkelser, idet würtz’ keramik blev anvendt på coops emballage for chicken red curry
og endvidere var anvendt i super brugsens tilbudsavis (gældende for perioden 10.
november til 16. november 2013). advokaten henstillede til øjeblikkelig ophør af brugen af
würtz’ keramik og henviste til, at idet der nu var tale om et gentagelsestilfælde, havde coop
bevidst fortsat brugen, selvom de vidste, at kasper würtz ikke tillod dette. advokaten
anmodede om betaling af sit honorar.
den 20. november 2013 besvarede coops juridiske direktør, per sjøqvist, henvendelsen ved
e-mail, hvori han fremsendte en orientering vedrørende brugen af würtz’ keramik i
forskellige tilbudsaviser, som han havde indhentet fra coops reklamebureau republica a/s.
han oplyste samtidig, at han afventede en tilsvarende orientering fra coop trading a/s,
hvorefter de kunne drøfte sagens løsning. af e-mailen fremgik endvidere en e-mail af samme
dato fra projektleder hos republica a/s, anne kjær, til per sjøqvist, hvori fremgik, at:
      ”hej per
      ved en meget beklagelig misforståelse er omtalte skål desværre ikke fjernet fra vort
      fotostudie (fotograf kam i albertslund) efter sidste års sag med kvickly, og er derfor
      brugt som regi til en fotooptagelse i superbrugsen tilbudsavis uge 46 2013.
      samtidig vil vi ”desværre” også informere om, at der vil være vist keramikvarer fra
      kaspar würtz i følgende trykte superbrugsen tilbudsaviser:
      uge 47 (indeværende uge): tallerken på side 11, foto er skudt hos fotograf kam på
      thoravej i kbh. d.v.s. det er ”deres” tallerken.
                                                 - 5 -
      uge 48: tallerken på side 19 og skål på side 23.
      uge 49: tallerken og skål på side 13 og krus på side 27.
      på de efterfølgende aviser vil keramikvarerne selvfølgelig ikke være vist.
      vi beklager utroligt meget, og det har på ingen måde været vores hensigt at ende i
      nuværende situation.
      alle varer fra keramiker kaspar würtz er nu fjernet fra vort fotostudie her i
      albertslund…”
den 28. november 2013 skrev per sjøqvist følgende til advokat peter agentoft nielsen:
      ”hej peter
      jeg vender hermed som lovet tilbage med oplysninger indhentet hos coop danmarks
      sourcing partner, coop trading a/s, om bruges af kasper würtz’ keramikskål på
      emballage for chicken red curry.
      fotoet blev oprindeligt taget den 2. oktober 2010 af fotograf mads armgaard fra graae,
      armgaard og bangsbo photography aps (…) til en vare produceret til den finske
      forbrugerkooperation sok i dennes eget varemærke rainbow og solgt på det finske
      marked.
      fotoet blev genbrugt i september 2013 ved et redesign af det finske produkts emballage
      og den samtidige introduktion af et identisk produkt i coop danmarks produktsortiment
      under coop danmarks eget mærke coop…
      det fremgår af coop tradings aftalen med fotografen, at denne selv har ansvar for at
      tilvejebringe det nødvendige fotoregi for de fotos, der leveres.
      fotografen har til brug herfor haft en aftale med kasper würtz’ samarbejdspartner og
      forhandler h. skjalm p. v/lisbeth westergaard (…) om leje af passende
      brugskunstgenstande, herunder kasper würtz’ produkter, til dette formål i et begrænset
      antal timer mod betaling af en leje på 30 % af genstandens udsalgspris.
      vi har for nylig trykt emballage op til 6 måneders forbrug (20.000 stk. chicken red curry
      [rainbow] og 20.000 stk. chicken red curry [coop] – og med nuværende
      afsætningshastighed forventer vi at disse beholdninger vil være opbrugt primo mail 2014
      i danmark og lidt tidligere i finland…”
i brev af 13. december 2013 skrev advokat peter agentoft nielsen til coop, at der endnu
engang var konstateret brug af kasper würtz’ keramik på coops emballage, denne gang på
emballagen til tex mex, chili tortilla chips, hvorefter advokaten anmodede om en
                                              - 6 -
fuldstændig    redegørelse     af  samtlige   tilfælde,   hvor  keramikken    var   anvendt     i
markedsføringsmateriale eller på emballage. derudover opfordrede advokaten samtidig til,
at coop fremsendte forslag til en forligsmæssig løsning af sagen.
den 28. januar 2014 skrev per sjøqvist en e-mail til advokat morten bünemann dalsgaard,
hvori han gjorde gældende, at fotoregi (med kasper würtz’ keramik) var tilvejebragt af
fotograf mads armgaard fra gab gennem skjalm p. brugen af keramikken var derfor sket
med samtykke med kasper würtz’ samarbejdspartner skjalm p. der forelå derved ingen
krænkelse af kasper würtz eller i hvert fald ingen krænkelse, som coops fotograf eller coop
kunne gøres ansvarlig for. coop havde dog som følge af kasper würtz’ indsigelse fået taget
nye fotos, hvor würtz’ keramik ikke var anvendt.
omkring anvendelsen af kasper würtz’ keramik i coops og irmas tilbudsaviser, vurderede
per sjøqvist, at keramikken var anvendt i miljøfotos som underordnet regi-element. en
eventuel krænkelse i disse tilfælde ville derfor være relativt begrænset. der var givet
instruks til reklamebureauet republica a/s om at undlade al fremtidig brug af kasper
würtz’ keramik som fotoregi.
vedlagt mailen var bl.a. lister over de emballager og tilbudsaviser, hvor kasper würtz’
keramik var anvendt som fotoregi. ifølge listerne optrådte keramikken omkring 62 gange i
tilbudsaviser og i øvrigt markedsføringsmateriale og på 16 forskellige emballager. de
pågældende emballager var i alt trykt i 2.056.099 eksemplarer.
den 25. marts 2014 besvarede advokat peter agentoft nielsen e-mailen, hvori han bl.a.
understregede, at kasper würtz ikke havde givet tilladelse til, at coop kunne anvende hans
keramik i deres markedsføring. på baggrund af de skete krænkelser kunne en godtgørelse
herfor opgøres til 310.000 kr. forliget var betinget af, at coop for fremtiden afholdt sig fra at
bruge kasper würtz’ keramik.
per sjøqvist afviste herefter kravet som eksorbitant.
                                             - 7 -
den 11. juni 2014 opfordrede advokat johan løje på ny coop til at forlige sagen. samme dag
afviste per sjøqvist forligstilbuddet.
der er under sagen fremlagt diverse henvendelser fra januar 2015 til 2017 til k.h. würtz v/
kasper heie würtz fra bl.a. reklamebureauer og fotografer, hvor der anmodes om tilladelse
til at bruge würtz’ keramik som led i markedsføring af andre produkter. fælles for k.h.
würtz’ besvarelser er, at der ikke gives tilladelse til at anvende keramikken som led i
markedsføring af andre produkter, og at der alene gives tilladelse i de tilfælde, hvor
keramikken skal anvendes til redaktionelle opgaver. kasper würtz har fx givet kokken claus
holm lov til at anvende sin keramik i tv-madprogrammet ”go’ appetit” på tv2. coop var
anført som sponsor for tv-programmet.
der er endvidere fremlagt eksempler på andre kunsthåndværkeres skriftlige tilladelser til, at
coop kan anvendes deres brugskunst som regi.
forbrugerundersøgelser
til brug for retssagen har coop anmodet kantar gallup om at foretage en
forbrugerundersøgelse vedrørende kasper würtz’ tallerken i en annonce samt en
undersøgelse vedrørende brug af kasper würtz’ keramik på emballage.
kantar gallups to forbrugerundersøgelser er foretaget mellem den 14. februar og den 16.
februar 2017. det fremgår af rapporterne, at målgruppen for begge undersøgelser var
repræsentativt udvalgte respondenter på 18 år eller derover. der deltog 543 personer i
undersøgelsen af ”tallerken i annonce” og 561 personer deltog i undersøgelsen af ”porcelæn
på emballage”. de adspurgte deltog kun i én af undersøgelserne.
i undersøgelsen af ”tallerken i annonce” fik respondenterne forevist to billeder af den samme
annonce, hvor retten ”kyllingebryst med eksotisk couscous eller nakkesteg med
rødbedetærte og tørrede svampe” var anrettet på to forskellige tallerkener, heraf det ene
                                              - 8 -
billede, hvor kasper würtz’ tallerken var anvendt som regi, og det andet billede, hvor en
hvid tallerken blev anvendt som regi.
i undersøgelsen af ”porcelæn på emballage” fik respondenterne forevist to billeder af irmas
emballage til grødris, hvor k.h. würtz’ skål var anvendt på det ene billede, og hvor en
anden mørk skål var anvendt på det andet.
det fremgår bl.a. af undersøgelsernes delkonklusioner, at henholdsvis annoncerne og
emballagen begge blev afkodet ens af respondenterne, uanset om det var en
annonce/emballage med k.h. würtz keramik eller med det hvide porcelæn/den mørke skål.
det fremgår endvidere af undersøgelsernes konklusioner, at knap 2 % af respondenterne i
begge     undersøgelserne     mente,   at    tallerkenen/skålen var vigtig,   når   de   så
annoncen/emballagen, uanset om annoncen/emballagen viste k.h. würtz’ keramik eller
andet porcelæn. ingen af respondenterne kunne uhjulpet navngive k.h. würtz som
producent af tallerkenen eller skålen, og respondenterne nævnte i øvrigt ikke uhjulpet k.h.
würtz som et mærke, de kendte indenfor stentøj, porcelæn eller keramik. med hjulpet
svarmuligheder svarede 1 % af respondenterne i begge undersøgelserne, at de kendte til
k.h. würtz. ingen af de adspurgte mente i undersøgelsen af ”tallerken i annonce”, at det
havde påvirket deres opfattelse af k.h. würtz’ produkter, at tallerkenen havde optrådt i
annoncen. 63 % af de adspurgte i undersøgelsen ”porcelæn på emballage” mente, at det ikke
havde påvirket deres opfattelse af k.h. würtz’ produkter, at skålen havde optrådt på
emballagen. 28 % af respondenterne anførte, at christian bitz var producent af skålen (fra
k.h. würtz) på emballagen.
forholdet mellem coop danmark a/s og graae armgaard & bangsbo photography aps
coop danmarks sourcing partner, coop trading a/s, indgik i december 2009 en
samarbejdsaftale med fotograffirmaet graae armgaard & bangsbo photography aps for
2010. ifølge aftalen skulle gab fungere som leverandør, og coop trading som kunde i
forbindelse med fotografering til brug for emballager og til markedsføringsmateriale mv. i
relation til produkter, der blev forhandlet gennem coop trading.
                                                - 9 -
det fremgår af samarbejdsaftalen punkt 3 vedrørende lovgivning og tredjemands
rettigheder at:
       a. ”såfremt der ved gabs udarbejdelse af opgaver sker overtrædelse af gældende
          lovgivning eller af tredjemands rettigheder, som gab er ansvarlig for, har coop
          trading regres overfor for gab for alle omkostninger, som måtte følge af
          overtrædelsen.
       b. coop trading er ansvarlig for overholdelse af de særlige love, aftaler og
          bestemmelser, som alene vedrører coop tradings branche.”
det fremgår af aftalens punkt 4 a om gabs ydelser at:
       a.    ”det praktiske samarbejde
       1) deltagelse i fotobriefing og debriefing.
       2) dialog med designbureau og coop trading.
       3) fotografering af de bestilte opgaver.
       4) indkøb og håndtering af regi.
       5) food styling.
       6) kreativ/teknisk sparring vedrørende fotografering.
       7) billedbehandling og retouche
       8) (…)
       9) (…)”
det fremgår af aftalens punkt 5 om ophavsrettigheder, designrettigheder og andre
immaterielle rettigheder at:
       a. ”kommercielle rettigheder
       b. droit morale
          (…)
       c. gabs medarbejdere og underleverandører
          gab forpligter sig til ved ansættelse af medarbejdere eller engagement af
          underleverandører at sikre sig ophavsrettigheder og øvrige immaterielle rettigheder
          til deres præstationer, som udføres for coop tradings regning, således at gab er i
          stand til at overdrage disse i overensstemmelse med punkt 5a og sikre enighed om
          droit morale som fastlagt i punkt 5b.”
parterne indgik enslydende samarbejdsaftaler for 2011, 2012 og for 2013, hvoraf sidstnævnte
udløb den 31. december 2013.
                                           - 10 -
det fremgår af gabs opgørelse over deres fotooptagelser til coop emballager ifølge
samarbejdsaftalen for 2013, at gab modtog i alt 26.978 kr. for 10 optagelser.
gab har flere gange lejet regi hos skjalm p i københavn. skjalm p følger ved udlejning deres
skriftlige fremgangsmåde; ”procedure ifbm leje af regi hos h. skjalm p”. ifølge
procedurebeskrivelsen betaler gab 35 % af udsalgsprisen i leje for regi til fotoshoots.
det fremgår af faktura af 25. november 2011 fra skjalm p, at gab lejede dele af würtz’
keramik, herunder én tallerken og 4 skåle. af faktura af 19. december 2012 fra skjalm p
fremgår det, at gab lejede ”1 kop würtz”, ”1 skål würtz”, ”2 pasta würtz” og ”2 middag
würtz”.
der er under sagen fremlagt eksempler på de fotobriefs, som coop trading a/s har sendt til
gab før et fotoshoot. af fotobrief til emballagen til ”pizza bolognese” får fotografen
forskellige instruktioner om billedets format, opløsning, lys og regi. ifølge briefet skal den
anvendte tallerken være rustik, mørkere end pizzabunden, og sikre en kontrast til både
produkt og baggrund.
brancheerklæringer
til brug for retssagen har würtz anmodet design denmark om en udtalelse om, hvorvidt der
gælder en kutyme i danmark, hvorefter virksomheders gengivelse af ophavsretligt
beskyttede værker lovligt kan finde sted i markedsføringsmateriale på emballage eller i
øvrigt.
design denmark er en designorganisation med godt 700 medlemmer, herunder designere,
designvirksomheder, industripartnere, studerende og designuddannelser.
af design denmarks, ved administrerende direktør henrik weiglin, udaterede udtalelse
fremgår det bl.a. at;
                                                 - 11 -
       ”(…)
       på den baggrund kan jeg oplyse, at design denmark ikke er bekendt med, at der
       eksisterer en sådan kutyme. det er til gengæld sædvanligt, at virksomheder, der ønsker
       at anvende tredjemands beskyttede værker, herunder brugskunst i markedsføring,
       foretager en clearing af rettigheder inden anvendelse. det er vores opfattelse, at de fleste
       reklamebureauer har personer ansat til at foretage en sådan clearing, eller samarbejder
       med virksomheder, der forestår clearing af rettigheder, som for eksempel getty images,
       eller copydan. dette gælder både, hvis værket udgør en væsentlig del af
       markedsføringen eller emballagen, men også når værket udgør en mindre væsentlig, men
       dog konstaterbar del af markedsføringen eller emballagen.
       (…)
       det er også vores opfattelse, at der ikke består en bestemt kutyme for hvor stort beløb,
       der normalt afregnes for brug af beskyttede værker i markedsføring eller på emballager,
       men at dette må bero på en forhandling mellem parterne…”
coop har til brug for retssagen anmodet kreativitet & kommunikation om en udtalelse om,
hvorvidt      det   er    sædvanligt     for   reklamebureauer       og   annoncører       at    benytte
ophavsretsbeskyttede         brugskunstgenstande       i  forbindelse     med     fotooptagelser      til
reklameaviser og dagligvareemballager, uden at der indhentes samtykke fra eller sker
betaling til skaberen af genstandene eller andre rettighedshavere.
kreativitet & kommunikation er en brancheforening for virksomheder, der arbejder med
kreativitet, kommunikation og innovation i danmark og har ca. 140 medlemsvirksomheder,
der tilsammen står for 45 % af annonceomsætningen i danmark.
af kreativitet & kommunikations, ved direktør tine aurvig-huggenberger, udtalelse af 1.
februar 2017 fremgår det bl.a. at;
       ”(…)
       hvor velkendte brugskunstgenstande – stolen ægget, ph-lamper eller b&o tv – udgør
       en dominerende eller selvstændig del af en reklame/emballage, er det sædvanligt, at der
       sker en forudgående rettighedsclearing, således at bureauet/annoncøren retter
       henvendelse til rettighedshaveren eller skaberen af de genstande, der ønskes benyttet, og
       opnår en forudgående accept af den påtænkte brug. efter omstændighederne kan
       betaling for brugen i sådanne tilfælde også komme på tale, men dette har efter vores
       erfaring mere undtagelsens karakter.
                                                 - 12 -
       hvor brugskunstgenstande ikke er velkendte hos den almindelige forbruger og ikke
       fungerer som blikfang men benyttes på en ikke fremtrædende måde som en naturlig eller
       integreret del af det miljø, markedsføringen gengiver – fx fordi genstandene indgår i en
       større mængde af genstande eller andre billedkomponenter, uden at de er fremtrædende
       i sig selv eller fordi genstandene er placeret som baggrund, kun er delvis synlige, eller
       tjener en praktisk funktion som fx et bord, en lampe, en tallerken eller en vase – er det
       sædvanligt, at brugen finder sted uden indhentelse af samtykke fra eller betaling til
       rettighedsindehaveren eller skaberen af genstandene…”
coop har til brug for retssagen fremlagt diverse udprints fra instagram og fra hjemmesider
(tilhørende sø- og handelsretten, domstol.dk, højesteret og advokatfirmaet sandel, løje og
partnere), som viser ophavsretsbeskyttede værker.
würtz har til brug for retssagen indhentet en udtalelse af 3. marts 2017 fra jacob holm,
president & ceo for republic of fritz hansen a/s, hvori jacob holm bl.a. oplyser, at de
jævnligt scanner markedet for at sikre at virksomheder ikke gentagende gange bruger deres
design i særligt deres markedsføring, og at de tidligere har stoppet danske og udenlandske
virksomheder heri. han mener samtidig ikke, at der er en kutyme for, at ægget eller svanen
frit kan gengives af tredjemand i forbindelse med markedsføring af tredjemands produkter
uden samtykke.
eksempler på coops anvendelse af kasper würtz’ keramik på emballager
der er under sagen fremlagt billeder med eksempler på den af würtz påberåbte emballage
fra coop, hvor würtz’ keramik er anvendt som regi. heri indgår bl.a. følgende:
 - 13 -                                        - 14 -
sagsøgerens opgørelse af kravet
k.h. würtz har fremlagt copydans prisliste fra 2016, hvoraf bl.a. priserne for gengivelse af
værker i aviser, ugeblade, tidsskrifter og fagblade fremgår. prisen er afhængig af
                                                - 15 -
billedformat (op til 50 % eller 100 % af en side) samt oplag (fra 1-200.000 stk.) og spænder fra
188 kr. til 1.885 kr.
derudover er grundprisen for gengivelse af værker på emballage, servietter, screensavere,
bogmærker og lignende 1.193 kr., hvortil lægges 15 % af varens salgspris ex moms.
sagsøgeren har nærmere redegjort for kravets opgørelse i sit påstandsdokument nedenfor.
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaring af kasper würtz, birgitte jensen, mads armgaard,
skønsperson pil bredahl, lasse storm jørgensen, uffe thustrup og mette hassing
christensen.
kasper würtz forklaring, som blev afgivet under hovedforhandlingen i forbudssagen k.h.
würtz v/kasper heie würtz mod f & h a/s, (a-19-16) blev under hovedforhandlingen læst
op og vedstået af kasper würtz:
      ”kasper heie würtz har forklaret bl.a., at han har læst filosofi og gennemført en halv
      pædagoguddannelse. i 2002-2003 startede han som keramiker sammen med sin far, der
      havde drevet keramikvirksomhed fra 1979 til 1989. virksomheden beskæftiger i dag 7
      ansatte og samarbejder med to selvstændige pottemagere. würtz sælger to slags service.
      en serie, der forhandles gennem illums bolighus, og en serie, der forhandles gennem h.
      skjalm p. würtz’ keramik sælges tillige til udvalgte forretninger i udlandet og til
      restauranter i danmark og andre lande.
       baggrunden for det nye udtryk, som würtz keramik fik efter, at hans far og han havde
      startet virksomheden var ønsket om at bryde med det ensfarvede og strømlinede
      udseende, som service almindeligvis havde, og pille tingene fra hinanden. han ville
      dekonstruere og bygge op på ny. når man arbejder med keramik, er det en løbende
      udviklingsproces. han besøgte forskellige messer, og ville ikke lave det, som han så. han
      søgte efter et andet udtryk. det er en kompliceret proces, hvor man skal kende glasurens
      reaktion under brændingen. der ligger mange æstetiske overvejelser bag würtz
      keramikken, og processen tager tid. han arbejder fortsat løbende med udviklingen af sine
      værker. for hver dag bliver de bedre og niveauet højnet.
      han bruger den samme glasur og de samme råstoffer, som hans far har anvendt igennem
      40 år. det tager mellem 10 og 15 år at lære processen. man starter med at ælte leret,
      hvorefter det vejes op og centreres på drejeskiven. det tager mellem 30 sekunder og 5
      minutter at forme en tallerken på en drejeskive. derefter skal emnet tørre et døgn,
      hvorefter det skal bearbejdes på yder- og indersiden og brændes ved 1000 grader. selve
      glaseringen sker under anden brænding ved hjælp af varierende teknikker, bl.a. ved at
                                                 - 16 -
      dyppe, sprøjte, drysse, male og pensle. top temperaturen udgør 1257 grader. den
      effektive håndteringstid for et emne er 15-20 minutter. würtz’ høje standard betyder, at
      der kasseres minimum 10 % af produktionen.
      den grå farve kom ind i sortimentet i 2004 og blev løbende bearbejdet, indtil den fandt sit
      endelige udtryk i 2006. han blev i sommeren 2006 kontaktet af kokken rené redzepi,
      hvorefter würtz startede med at levere service til restaurant noma. siden da har det grå
      service ikke ændret udseende. farven sort er en forudsætning for farven grå, og det sorte
      service har eksisteret, siden de begyndte at levere til restaurant noma. i 2007-2008 blev
      det sorte service solgt via forhandleren h. skjalm p.
      den omfattende omtale og markedsføring af würtz’ keramik startede for alvor med
      leveringen til noma. i 2010 kunne noma virkningen mærkes, og würtz leverer i dag til
      bl.a. restauranterne geranium, herman og fru larsen og til andre restauranter rundt i
      verden, som bl.a. kokke fra nomas skole har åbnet. i starten var det relativt få, der syntes
      om det udtryk, som würtz’ service stod for, og han brugte meget tid på at forklare det.
      (…)
      h. skjalm p. forhandler 11 emner fra würtz, og illums bolighus forhandler 13 emner.
      serien til illums bolighus adskiller sig ved at have mere bløde former, og udtrykket er
      voldsommere med mere dybde og intensitet. der er tilføjet ekstra materialer, der smelter
      ved 1000 grader. der er endvidere brugt beige glasur, som dækkes med sort glasur.
      tanken har hele tiden været, at deres varer i henholdsvis h. skjalm p. og illums bolighus
      skal adskille sig fra hinanden. en tallerken hos h. skjalm p. koster omkring 400 kr., et
      krus vist 180 kr. og en stor skål omkring 350-400 kr.
      würtz service er tillige blevet anvendt i diverse madprogrammer, bl.a. go’ morgen
      danmark og go’ appetit. go’ appetit med holm og bitz startede i slutningen af 2014.
      würtz leverede deres h. skjalm p. service, og lavede derudover et nyt service, bl.a. gråt
      og sort med andre former og nuancer til dette program. programmet kørte indtil marts
      2016. bitz var med i den første del af programmet.
      (…)”
kasper würtz har supplerende forklaret, at han blev opmærksom på coops brug af hans
keramik, da en bekendt spurgte ham, om han havde startet et samarbejde med coop. i
november 2013 fandt han emballager med sin keramik, da han handlede i super brugsen. på
alle emballagerne i bilag 48 har coop anvendt hans keramik.
k.h. würtz har længe haft et samarbejde med butikken skjalm p i københavn. butikken blev
i 2010 eneforhandler af würtz’ sorte keramikserie, men würtz har i alt samarbejdet med
butikken i 10-15 år. der har aldrig været en skriftlig kontrakt med butikken. de har ikke
drøftet udlån af hans keramik, da han ikke vidste, at dette foregik. derudover sælger illums
                                           - 17 -
bolighus også én af hans kollektioner. der er en skriftlig aftale med illums bolighus, hvor
der intet står om udlejning.
skjalm p køber varerne af ham, og butikken bestemmer selv, hvordan de videresælger dem.
skjalm p køber i gennemsnit 12.000-15.000 stykker keramik af ham årligt. dette salg udgør
ca. halvdelen af, hvad han sælger i alt om året. efter sagen med coop, har skjalm p ringet til
ham og spurgt ham, om nogle fotografer måtte leje hans keramik. han har også
efterfølgende talt med butikken om salg af hans keramik til brug for markedsføring af andre
produkter, hvor de bekræftede, at de ikke sælger keramik til det formål.
han får ugentligt henvendelser om brug af hans keramik i markedsføringsmæssig forstand.
han besvarer de enkelte henvendelser ud fra, om formålet med brugen af hans keramik
harmonerer med würtz’ brand og med det brand, hans stel skal markedsføres med. han
svarer som udgangspunkt nej, da han selv vil bestemme, hvem würtz co-brandes med.
urtekram har anvendt hans keramik, hvilket han sagde, at de ikke måtte. kraft food brugte
hans skåle i et tv-spot på landsdækkende tv med reklame for philadelphia ost. efter hans
protest betalte de 10.000 kr. i kompensation og stoppede reklamen. tillige brugte dansk
supermarked hans keramik på deres emballage for pulled pork. sagen mod dansk
supermarked er endnu ikke afsluttet.
der er flere instagram-brugere, der anvender hans keramik i forbindelse med food-styling,
og hvor de skriver, hvor glade de er for keramikken. dette har han intet problem med,
sålænge keramikken ikke anvendes som led i markedsføring af andre produkter. i så fald
ville han gribe ind.
kokken claus holm har været vært hos go’ appetit, som blev sendt på tv2 og produceret
af nordisk film. til brug for programmet rettede nordisk film henvendelse til ham om
anvendelsen af hans keramik i programmet. han takkede ja, da programmet alene handlede
om madlavning og ikke om salg af produkter. han skabte et fyldestgørende keramikstel til
programmet. han vidste ikke, at coop var sponsor for programmet. da han blev
opmærksom på coops sponsorordning, drøftede han dette med nordisk film, som sagde, at
                                           - 18 -
programmet ikke var en reklame for coop. han har ikke modtaget betaling fra nordisk film
eller fra coop. claus holm ringede i marts 2015 og spurgte, om han måtte bruge keramikken
i sin app, som han lavede i samarbejde med coop. dette fik han afslag på, da han heller ikke
ville have givet coop lov til at anvende hans keramik. coop repræsenterer ikke det brand,
han ønsker for sin keramik.
han blev ringet op af en fotograf fra fotograffirmaet skovdal angående fotograf stine
kristiansen. hun havde lånt et sæt af hans keramik til sine opgaver for tidsskriftet
mad&venner. der er en klar aftale om, at det kun må anvendes til redaktionelt brug. han
har efterfølgende fundet ud af, at fotograffirmaet skovdal har brugt hans keramik i en
kampagne for bakkedal smør med medvirken af kokken thomas rohde. han havde ikke
godkendt brugen af sin keramik, hvorfor reklamen blev lavet om.
coops brug af hans keramik på deres emballager og i deres tilbudsaviser har skadet hans
igangværende dialog med designfirmaet hermès, idet der er en opfattelse af, at hans
produkter nu kan bruges i alle sammenhænge, og derved ikke er eksklusivt mere. derved er
coop med til at devaluere værdien af hans design. han har ikke mærket en nedgang i
omsætningen på grund af coops brug. hermès har ikke konkret udtalt, at de ikke vil
samarbejde med ham på grund coop-sagen.
han accepterede coops betaling af 5.000 kr., da han antog, at de så ville stoppe med at
anvende hans produkter i reklamerne og på emballagen. idet de uagtet fortsatte, er sagen nu
mere alvorlig, og han har anvendt mange ressourcer på sagen.
han har løbende kigget i coops butikker for at se, om hans keramik forsat anvendes på
emballager. han har ikke fundet noget, men han har heller ikke gennemgået varesortimentet
minutiøst.
birgitte jensen har forklaret bl.a., at hun er manager for coop tradings private label-
afdeling, hvor hun har ansvaret for strategi, produktion og design af private labels. coop
trading a/s er et indkøbsselskab, som er ejet af coop danmark, coop norge og deres finske
                                              - 19 -
samarbejdspartner, sok. hun har ansvaret for udvikling af private labels på det danske,
norske og finske marked. coop sverige er deres kunde. hun har siden 2004 arbejdet med
private label, designudvikling og emballage hos coop trading. hun har tidligere arbejdet
med produktion af tilbudsaviser for irma, kvickly og koncern marketing.
coop trading laver årligt mellem 2.500-3.000 emballager fordelt til coop i danmark, norge,
finland og sverige. der findes i alt omkring 4.500 private label-produkter. hun har ikke
noget at gøre med det regi, der anvendes i tilbudsaviserne, da coop trading ikke
beskæftiger sig med dette.
når en emballage skal udvikles, et det vigtigt, at der ses på selve brandet, herunder om det
er økologisk, low price mv., da emballagen skal ligge inden for designkonceptet. produktet
skal gengives på en inspirerende måde, hvorfor de anvender regi, som understøtter den
konkrete brief og selve brandet. regi skal alene optræde som et delelement, og uden at det
tager fokus fra selve produktet. regiet må derfor ikke fjerne opmærksomheden for selve
produktet, men regiet skal selvfølgelig være indbydende. af hensyn til deres kundegrupper,
er det ikke målet at få varen til at se meget eksklusiv ud, og det er også oppe i tiden, at
varerne skal se mere autentiske ud.
det er fast procedure, at der er en brief på alle opgaverne. briefs til emballager kan være
mest til inspiration, hvor der er et større frirum for fotografen og for foodstylisten eller mere
direkte, som i tilfældet med emballagen til soya-flasken (bilag m). hun var ikke konkret
involveret i, hvordan udseendet af soya-emballagen kom til at se ud, og det er
projektlederen, der godkender resultatet. hun har ikke været involveret i valget af skåle.
hun kunne aldrig finde på at anvende kendte mærker til regi, såsom det musselmalede stel
fra royal copenhagen, da regiet ikke skal være genkendeligt, da det i så fald vil stjæle fokus
fra varen. hun ville aldrig have bedt om, at regiet skulle være en würtz-skål, da hun først
efterfølgende har stiftet bekendtskab med keramikken, og hun ville alene bede om en skål i
nogle bestemte farver eller nuancer. det er hende, der godkender, at billedet opfylder deres
fotobrief og deres forventninger. hun får aldrig oplyst regiets varemærke. hun kender ikke
                                            - 20 -
til andre sager, hvor der har været indsigelser fra rettighedshaveren omkring anvendelsen af
regi. coop har aldrig betalt en rettighedshaver for brug af regi, da regiet ikke giver deres
produkter værdi. hun vil i så fald hellere finde et andet produkt.
de hun indså, at der var anvendt et kendt produkt som regi, ville de ikke længere bruge
keramikken, da de ikke bruger genkendelige produkter. betalingen til würtz skulle signalere
god stil og som undskyldning. coop har ikke haft nogen intentioner om at krænke kasper
würtz.
hun skrev den 16. december 2013 en mail til mads armgaard, hvor hun bad ham om at
undersøge, om der var taget flere produktbilleder end de billeder, de allerede havde fundet,
hvor würtz’ keramik var anvendt. mads armgaard sendte herefter 10-12 fotofiler til hende.
hun kontaktede også reklamebureauet markant og bad dem om at gøre det samme og
orienterede samtidig om, at keramik fra würtz ikke måtte anvendes fremadrettet.
hun kontaktede fotograf jakob skovdal, da kasper würtz havde rettet henvendelse til coop
om, at hans keramik fremgik på emballagen for red curry. jakob skovdal skulle undersøge,
om würtz’ keramik var anvendt som regi på nogle af hans billeder. jakob skovdal sendte
herefter et billede med grissini-stænger, som var taget i december 2013, samt et billede af
perleløg. billedet af edamame-bønnerne dukkede først op senere.
i løbet af deres undersøgelser blev der ved med at dukke flere produkter op, hvor würtz’
keramik var anvendt som regi. det var dog vanskeligt at finde produkterne i deres system,
da det ikke kan søges direkte frem, og da hun ikke vidste, hvad de ledte efter.
hun ved ikke, hvorfor fotograffirmaet skovdal ikke er adciteret i nærværende sag, da coop
trading har en kontrakt med skovdal, som svarer til den, de havde med gab.
hun ved ikke præcist, hvor mange enheder der er solgt, hvor würtz’ keramik indgår. hun
har talt med alle deres indkøbere i danmark. der findes ikke længere emballage hos coop
med würtz’ produkter.
                                             - 21 -
efter den anden henvendelse fra kasper würtz’ advokat fandt hun ud af, at der var sket et
genoptryk af en emballage, hvor würtz’ keramik var anvendt. indkøberne estimerede tiden
for, hvornår emballagen var forventet brugt, men hun vidste ikke, om salget af produkterne
fortsatte ind i 2015. det var coop danmark, der havde besluttet at fortsætte med
anvendelsen af würtz’ produkter.
det er mads armgaard, der har udarbejdet papiret omkring proceduren for leje af regi hos
skjalm p (bilag b). først i marts 2013 blev hun bekendt med arbejdspapiret. hun vidste, at
fotografer lejede regi hos skjalm p, og at de betalte et fast beløb herfor.
det var per sjøqvist og hende, der udarbejdede samarbejdsaftalen fra 2012 mellem coop
trading og fotograffirmaet graae, armgaard & bangsbo. det er korrekt, at ordet regi ikke
fremgår af aftalens punkt 3 om lovgivning og tredjemandsrettigheder og af punkt 5 om
ophavsrettigheder, designrettigheder og andre immaterielle rettigheder. kontraktens ordlyd
har været ens gennem alle årene.
hun er enig i direktør tine aurig-huggenbergers brancheudtalelse af 1. februar 2017.
mads armgaard har forklaret bl.a., at han ejer halvdelen af fotograffirmaet graae, armgaard
& bangsbo, som har eksisteret i ca. 15 år. gab samarbejdede med coop fra 2006 til og med
første halvdel af 2013. når coop hyrede gab til en fotoopgave, modtog de et brief med
retningslinjerne for, hvordan resultatet skulle se ud. deres opgave var herefter at lyssætte
motivet og tage billedet. forslaget sendte de til coop, som så tog stilling til, om de ville have
det, herunder det anvendte regi. processen var først afsluttet, når coop havde endelig
godkendt billedet. der var derfor tale om et samarbejde mellem gab og coop med løbende
dialog omkring detaljerne. gab havde ingen indflydelse på den efterfølgende behandling af
billederne.
fotografen er altid kun interesseret i selve varen, der skal sælges, og alt andet på billedet er
sekundært hertil. i fotobriefen af pizzaen er det fx tydeligt, at det er selve produktet, der er
                                            - 22 -
”helten” og skal fremhæves. de lejer regi flere steder, herunder hos skjalm p, og har også
deres eget regi-lager. gab lejer formentlig regi 2 - 3 gange om året. nogle gange besøger han
selv skjalm p for at finde regi, andre gange er det en stylist, der har gabs visitkort med.
vedrørende de to fremlagte fakturaer for leje hos skjalm p, var det ikke ham selv, der
besøgte butikken. de har ikke selv keramik fra würtz på deres regi-lager.
han ved ikke, om gab har en konto hos skjalm p, men de findes nok i deres system. han
har aldrig talt med skjalm p om rettighederne til det udlejede. i magasin kan man købe regi
og bytte det igen, hvis det ikke har været brugt. der er forskel på at købe og leje regi. han
spørger ikke om lov, hvis han har lejet produktet til fotografering. efter nærværende sags
anlæg har de talt om det.
skjalm p tager en højere pris for leje (35 % af det lejedes værdi) af deres varer end andre
butikker. der er dog en aftale om, at såfremt skjalm ps navn nævnes sammen med det
markedsførte produkt, er lejen gratis. han ville ikke gøre sit job godt nok, hvis han anvendte
genkendelige produkter til regi. han vil derfor aldrig vælge at bruge en megamussel
tallerken som regi.
fotografens ansvar for at skaffe regi indebærer at finde regi og også have rettighederne til at
bruge det. fotografen har dog ikke ansvaret for at cleare ophavsrettighederne. det er
korrekt, at det er fotografen, der er ansvarlig for, at billederne kan bruges af coop på fx en
emballage. indkøb og håndtering af regi er fotografens ansvar, hvilket fremgår af
samarbejdsaftalen mellem coop trading og gab.
han vidste ikke, at han havde anvendt würtz’ keramik som regi, idet han egentlig bare
syntes, at det var en pæn skål, som ikke ville tage fokus fra selve produktet, der skulle
sælges.
selvom han interesserer sig for design, havde han aldrig hørt om würtz’ keramik før denne
sag. det er et tegn på dårlig kommunikation, hvis man anvender en skål, der er mere kendt
                                             - 23 -
end selve produktet. efter at sagen blev anlagt har de gennemgået deres billeder til coop.
der findes ikke flere billeder, hvor würtz’ keramik er anvendt.
på oversigten over emballager i bilag adc. 2 er billederne med bogstaverne a, b, c og taget
inden kasper würtz’ henvendelse i 2012. de andre billeder til emballagerne er taget efter
2012.
gab får tilsendt briefs på mail, men de gemmer dem ikke efterfølgende.
han er enig i direktør tine aurig-huggenbergers brancheudtalelse af 1. februar 2017 og ser
det beskrevne som en branchekutyme.
pil bredahl vedstod sin skønserklæring af den 15. februar 2016 og supplerende
skønserklæring fra juli 2016 og forklarede supplerende til spørgsmål 2 og 3, at keramikken
fremstår som resultatet af en kreativ proces, hvor alle produkterne er unikke og adskiller sig
fra andet keramik. der er tale om brugskunst, hvor keramikken er genkendelig i sig selv.
würtz’ keramik er velkendt i hendes branche. særligt efter at noma og andre profilerede
restauranter begyndte at anvende keramikken, er keramikken blevet mere genkendelig.
hun fik til brug for sin skønserklæring tilsendt en original emballage for edamamebønner og
for red curry.
vedrørende spørgsmål 8 forklarede hun supplerende, at den anvendte keramik på
emballagen til partypølser er mindre væsentlig (bilag 24). ved andre emballager har
keramikken en vis grad af væsentlighed, hvorfor valget af regi må bero på et bevist valg. på
emballagen for grissini-stængerne er keramikskålen en vigtig del af det æstetiske på billedet,
da skålen er det eneste fysiske og menneskeskabte objekt.
når det samme produkt anvendes flere steder, bliver det mere genkendeligt. dette gælder
også selvom produktets brug i den konkrete sammenhæng ville blive betragtet som en
bagatel.
                                             - 24 -
på emballagen for chips, root vegetables (bilag 24) er det chips, der er hovedmotivet. på
emballagen for chili tortilla chips (bilag 24) vil forbrugeren snarere forholde sig til, hvordan
chipsene vil tage sig ud derhjemme, da skålen er det eneste fysiske objekt, der linker til noget
hjemme hos forbrugeren. her forsøger distributøren at fremhæve sit produkt ved at
iscenesætte det med en skål, en mur og noget tekst. skålen er en piedestal eller podie for
selve produktet.
emballagen for perleløg (bilag 24) indeholder også et billede af en würtz-skål. der findes
både emballager, hvor würtz’ keramik er nemt genkendeligt, og der er tilfælde, hvor det
ikke er så genkendeligt.
vedrørende spørgsmål f forklarede hun supplerende, at det normalt ikke er forbundet med
aflønning, når regi anvendes i redaktionelt sammenhæng. når regi anvendes i kommerciel
sammenhæng, skal der være en aftale med rettighedshaveren. dette er en alment kendt
praksis blandt stylister, fotografer og reklamebureauer. virksomheder og producenter inden
for branchen kender også til dette. hun har forhørt sig hos stylister, men ikke hos
reklamebureauer om dette. hun kender dog en del ansatte hos reklamebureauer, som hun
ved, kender til kutymen.
hun er selv blevet spurgt, om ét af hendes design måtte anvendes kommercielt, hvor hun
takkede nej. magasin har derimod lånt noget af hendes design til en udstilling, hvor de
lavede en klar aftale.
vedrørende spørgsmål b forklarede hun supplerende, at forbrugeren nok kender selve
produktet mere, end de kender navnet på produktet eller kunstneren.
hun er enig med henrik weiglins, fra design denmark, i hans udtalelse.
                                             - 25 -
hun er næstformand i design danmark. design danmarks bestyrelse har ikke været
involveret i udtalelsen af besvarelsen fra henrik weiglin. design denmark har tidligere haft
en samarbejdsaftale med advokat johan løje om hjælp til designere.
lasse storm jørgensen har forklaret bl.a., at han har været ansat hos skjalm p i 12 år. han er
for tiden ansvarshavende for skjalm p’ engros afdeling.
han kender til butikkens udlejning af regi. det er en service, de yder professionelle stylister
reklamebureauer, fotografer mv. lejeren viser altid et visitkort. de udlejer varer ca. 1 gang
om måneden eller hver anden måned. i 2017 har de pt udlejet varer tre gange. gab har lejet
deres varer 4 gange i årene 2009-2012. udlejningen sker oftest med reklameværdi for dem
selv, fx til bo bedre, hvor fotografen/stylisten låner varerne gratis mod, at det i bladet
fremgår, at produktet kan købes hos skjalm p. butikken har et sted mellem 10 og 100
forskelligere professionelle lejere.
ved udlejning noteres alle produkternes navne/numre, og der udleveres en kvittering. lejen
for varerne betales altid efter lejeperioden. produkterne udlejes i op til en måned. de
udleverer en lille slip til kunderne, hvor det fremgår, hvad konsekvenserne er ved
beskadiget    eller  manglende      varer. de   orienterer   ikke  lejerne om   produkternes
rettighedsindehavere. de forventer, at de professionelle aktører selv sørger for
rettighedsclearing. de fleste ved, at der skal spørges rettighedsindehaveren om tilladelse før
brug. skjalm p bliver selv spurgt om lov, når der er nogle, der ønsker at anvende deres egne
privat label-produkter som led i kommerciel brug. prisen for leje dækker håndteringen af
produkterne, og at butikken ikke kan sælge de enkelte varer, mens de er udlejet.
deres praksis for udlejning er ikke efter nærværende sags anlæggelse blevet ændret. de har
dog drøftet deres procedure, men da de udlejer til professionelle, bør de professionelle selv
iværksætte en eventuel rettighedsclearing. han husker ikke, om han har talt med kasper
würtz efter, at retssagen blev anlagt.
                                              - 26 -
skjalm p er eneforhandler af én af würtz’ keramikserier, som de har solgt siden 2008. würtz’
keramik ligger i den dyre ende af deres varesortiment, hvilket kunderne ved. würtz’
middagstallerken koster 449 kr., som er den dyreste tallerken i butikken. butikken forsøger
at udskille sig fra andre interiørbutikker, der sælger lignende produkter. de har 170
forskellige leverandører til deres køkkenafdeling. kunderne ønsker at købe særegne varer
hos dem. det er muligt at leje alle varer i butikken. han ved ikke, om leverandørerne,
herunder würtz, kender til udlejningen. de har aldrig henvist lejerne til würtz omkring leje
af hans keramik. han har ikke fået besked om, at würtz skulle have frabedt sig udlejning af
hans keramik.
lisbeth westergaard er den øverste ansvarlige og ejer af butikken, men hun deltager ikke i
den daglige drift. hun har ikke selv stået i forretningen i de 65 år, hvor butikken har
eksisteret.
mette hassing christensen har forklaret bl.a., at hun siden sin ansættelse den 1. oktober 2016
har været produktionsdirektør på reklamebureauet republica. bureauet har siden 1960
været ejet af coop, og de laver tilbudsaviser til coop. hun har siden 1989 beskæftiget sig
inden for reklamebranchen. som forberedelse til sin forklaring har hun læst og forhørt sig
om sagen.
deres eksterne fotograf er kam&co, som fungerer som underleverandør til republica.
fotograffirmaet har til huse ved siden af republica. kam&co har to lokaler og i daglig tale
kaldes det ”vores fotostudie”. de skaffer effekter til deres opgaver på loppemarkeder, ved
udlån og indkøb. republica har ikke eget regi-lager. derimod har kam&co et stort regi-
lager, og de har efterfølgende oplyst, at de havde noget af würtz’ keramik på deres regi-
lager.
når der skal anvendes regi til et billede, er det afgørende, om regiet passer ind i varens miljø,
selve regiets brand er ligegyldigt, da det alene er varen, der skal sælges.
                                              - 27 -
republica får taget mere end 20.000 billeder årligt til reklameaviser og et par tusinde billeder
til emballage. billederne gemmes i databaser, hvor der pt er ca. 903.000 billeder. billederne er
alene nummereret og påført koder og kan derfor ikke fremsøges ud fra et navn. der søges i
stedet ud fra den inspiration, man ønsker at få til et nyt billede. det kræver derfor en manuel
gennemgang af databasen for at finde billeder, hvor würtz’ keramik fremgår. databasen
deles med coop, og det er coop der søger i databasen, da coop ofte angiver bestemte
billeder i deres brief. det er ikke muligt, ud fra hendes erfaring med databasen, at sige, hvad
der præcist kan ledes efter i databasen.
efter et redaktionsmøde med coop, hvor coop oplyser hvilke varer, der skal sælges, får
fotograferne en brief, hvor billedernes tema beskrives. republica kigger herefter på
fotografens billede og vurderer, om det opfylder deres forventninger. herefter sendes
billedet til coop, som endeligt godkender billedet. hun mener, at de gemmer briefs fra
coop. det er fotografen, der har ansvaret for rettighedsclearing af det anvendte regi, hvilket
også fremgår af samarbejdsaftalen.
hun kender ikke til andre sager, hvor rettighedshaveren ikke vil have anvendt deres
produkt i markedsføringsøjemed. republica vil aldrig betale for brug af regi, og der er heller
ikke krav om, at der spørges om lov, hvis det anvendte regi ikke er et velkendt produkt.
da irma anvendte en tallerken fra royal copenhagen, rettede irma henvendelse
producenten, hvor de fik lov til at bruge stellet i tilbudsavisen. der blev spurgt om lov, da
der var tale om et velkendt produkt.
efter retssagens anlæg har de efterspurgt samtykkeerklæringer fra de rettighedshavere, som
ejer de produkter, coop anvender i sin markedsføring.
deres tilbudsaviser findes elektronisk. hun er ikke blevet spurgt om at udlevere filerne til
coops advokat.
                                              - 28 -
uffe thustrup har forklaret bl.a., at han har knap 50 års erfaring inden for reklamebranchen,
herunder som underdirektør for rt reklamebureau, ekstern lektor på københavns
universitet, bestyrelsesmedlem i en brancheforening og som redaktør.
det er for ham tydeligt, at der ved de fremviste eksempler i bilag 24 ikke skal betales leje for
regi. ifølge hans erfaringer fra 1970-2000 er det fast praksis, at man ikke skal betale eller bede
om samtykke fra rettighedshavere, når man anvender deres produkter som led i
markedsføring. han har aldrig modtaget indsigelser fra nogen rettighedshaver.
det samme gør sig gældende med fdbs gamle madopskrifter, som forbrugerne kunne samle
i en samlemappe. opskrifterne blev udviklet i fdbs prøvekøkken, og der blev anvendt
kendte stel som regi, når maden skulle fotograferes til brug for en samlemappe. han har
forhørt sig hos fdbs tidligere chefkok, som overfor ham har bekræftet, at hun aldrig har
spurgt om lov af rettighedshaverne for at anvende deres stel som regi.
han er enig i afsnit 3 i direktør tine aurvig-huggenbergers brancheudtalelse af 1. februar
2017 og ser det beskrevne som en branchekutyme. det beskrevne i udtalelsens afsnit 2 har
han dog ikke selv været involveret i.
kasper würtz har supplerende forklaret, at han har en aftale med fotograf stine christiansen
om, at hun kan låne hans keramik til redaktionelt brug. han sagde udtrykkeligt til hende, at
keramikken ikke måtte bruges til kommercielt brug, hvilket hun bekræftede, ikke ville ske.
samarbejdet har været rigtig fint, og de taler løbende sammen. han talte senest med hende i
efteråret 2015.
i 2014 eller 2015 fortalte hun, at der var nogen fra studiet, der muligvis havde brugt hans stel
i en reklame eller til en emballage. de aftalte, at hun skulle sende billederne til ham. han
hørte dog ikke mere herom, og han troede derfor ikke, at hans stel var blevet brugt. hun
sender fortsat billeder til ham, som hun har taget til redaktionelt brug.
                                            - 29 -
han er tillige blevet ringet op af fotografen jonas p. krogh fra skovdal fotograffirma, som
oplyste, at han havde brugt würtz’ keramik til en reklame for bakkedal smør. fotografen
ville sikre sig, at dette var i orden med ham. han sagde nej til, at stellet måtte bruges i
reklamen. fotografen ringede formentlig, da fotograffirmaet skovdal har en klar aftale med
ham om, hvornår stellet må bruges. han mener ikke, at keramikken er anvendt i bakkedals
reklame.
han blev senere ringet op af en anden fotograf fra fotograffirmaet skovdal. dette var
formentlig jakob skovdal. jakob skovdal var meget ængstelig, da han havde talte med nogen
fra coop omkring rettighedsclearing til at anvende regi i reklamer. jakob skovdal sagde ikke
noget om, at han havde taget billeder til coop, hvor hans keramik var anvendt. han ringede
formentlig fordi coop havde indskærpet reglerne for at anvende regi.
jakob skovdal har under videoafhøring forklaret bl.a., at han er medejer af fotograffirmaet
skovdal, som beskæftiger sig med reklamefilm. han blev udlært i 1997 og har været
selvstændig siden 1998.
skovdal har i ca. tre år været hyret af coop trading til at tage billeder til deres emballage for
coops privat label-produkter inden for primært fødevarer. de overtog opgaven efter gab,
da coop trading var interesseret i at få skovdals bud på opgaven. de indgår aftaler for 12
måneder ad gangen. den seneste aftale trådte i kraft for ca. 6 måneder siden.
ved en fotoopgave modtager de normalt en fil med et rids for layoutet, og der beskrives en
stemning, som billede skal gengive. de får besked om, at regiet skal være en bestemt type,
men selve regiets navn eller mærke oplyses ikke. der kan også medfølge et mood-board, fx
fra pinterest, for at vise en bestemt stemning. der findes ikke længere fysiske mood-boards.
regiet bruges som en stemningsskaber men skal ikke være i fokus på billedet. det skal i
stedet være produktet, der skal sælges, som er fokus.
                                             - 30 -
de samler løbende regi ind til deres regi-lager. de køber det på loppemarkeder, på rejser
eller i butikker. de har inddelt deres regi efter den stemning, det repræsenterer. kunderne
har mulighed for at udpege bestemt regi til deres opgave.
det har aldrig været et issue om noget regi var ophavsretligt beskyttet. de lejer sjældent regi
og aldrig til fødevare-shoots. han har aldrig spurgt om lov til at bruge regi, bortset fra store
mærker, såsom b&o. det er hans opfattelse, at der ikke skal ske clearing af
ophavsrettigheder, når produktet alene anvendes til regi, hvilket er kutyme inden for
branchen. han har aldrig betalt rettighedshavere for brug af regi, da han i så fald hellere vil
vælge et andet produkt. han vil kun betale for brugen, hvis det samtidig medfører
ubegrænset adgang til at bruge regiet fremover.
efter at han fik kendskab til nærværende sag, opdagede han, at de havde brugt würtz’
keramik på nogle optagelser. han spurgte derfor kasper würtz om tilladelse til at anvende
hans stel i en reklame, hvortil kasper würtz svarede nej. de brugte derfor ikke hans stel. der
er aldrig nogen andre rettighedshavere end kasper würtz, der har gjort indsigelse mod at
deres produkt anvendes som regi i reklamer.
før retssagen kendte han ikke til würtz’ keramik. fotografen stine kristiansen havde fået
tilsendt regi fra würtz, hvilket han ikke havde hæftet sig særligt ved. stine kristiansen havde
lavet en aftale med kasper würtz om, at hun måtte bruge würtz’ keramik til madoptagelser.
han forventede at denne aftale også gjaldt optagelser til reklamer og emballager. han har
ikke skelnet mellem brugen af regi til redaktionelt indhold og til kommercielt brug.
coop trading kontaktede ham på et tidspunkt i starten af deres samarbejde og oplyste, at
würtz’ keramik ikke måtte anvendes til reklamer. de gennemgik deres billeder og pakkede
würtz’ stel væk. det var besværligt at gennemgå alle deres billeder, da regiet ikke altid var
nemt at genkende. han har ikke selv taget billeder for coop. han deltog alene i
opstartsfasen, hvor de drøftede prisen og processen, hvorefter skovdals fotografer overtog
de specifikke opgaver.
                                            - 31 -
han har hørt om reklamen for bakkedal smør. hans kone var blevet opmærksom på, at der
var anvendt noget af würtz’ keramik i reklamen, hvorefter fotografen jonas p. krogh selv
kontaktede kasper würtz omkring brugen af keramikken. de tog herefter optagelserne om.
han har selv talt med kasper würtz en enkelt gang. han spurgte ham, hvorfor de ikke måtte
anvende hans keramik som regi. kasper würtz forklarede, at han ikke ønskede, at stellet
blev anvendt til reklame for discountprodukter. coop har forlangt, at de reklamer, hvor
würtz’ keramik var brugt, skulle tages om uden beregning for coop. de indgik for ca. 1½ år
siden en aftale med coop om delbetaling for den ændrede emballage til edamamebønnerne.
dette kostede ham 75.000 kr.
det står i standardkontrakten mellem skovdal og coop trading, at det endelige ansvar er
hos fotografen. krav fra modeller eller ansvaret for noget, der optræder på billedet er derfor
fotografens. de oplever selv, at andre anvender dele af deres billeder, hvilket ikke kan
undgås.
maya joensen har forklaret bl.a., at hun er underdirektør hos kantar gallup efter opfordring
fra advokatfirmaet kromann reumert lavede hun et udkast til forbrugerundersøgelsens
spørgetema. hele analysen er fremlagt for retten (bilag k). gallup har samarbejdet med
coop flere gange, dog ikke for nyligt. gallup har samarbejdet flere gange, også for nylig,
med advokatfirmaet kromann reumert.
ca. 250 af de adspurgte så først würtz’ tallerkner, og ca. 250 af de adspurgte, så først en
anden tallerken. billederne af tallerkenerne fik hun tilsendt af advokat frank bøggild. de
adspurgte har fået forevist billeder af god opløsning hun har ikke været i kontakt med
coop. det samlede antal adspurgte er tilstrækkeligt til at lave en national repræsentativ
undersøgelse. gallup har fået omkring 35.000 kr. for undersøgelsen.
de adspurgtes svar viser, at der ikke er en signifikant forskel på hvilken tallerken, der blev
vist. 25 % svarede, at de kendte tallerkenen men ingen angav würtz som producent.
                                                  - 32 -
henholdsvis 13 % (fik fremvist anden skål) og 28 % (fik fremvist würtz’) skål svarede, at den
viste skål var lavet af bitz. det kan måske være fordi de mener, at stellet ligner bitz’ stel.
analysen viser, at der er et meget lavt kendskab til würtz’ keramik.
advokat frank bøggilds oplæg til undersøgelsen var, at man skulle finde ud af, om de
adspurgte vidste, hvem der havde lavet de to viste tallerkener. det havde været muligt at
spørge til kendskabet af selve würtz ’ tallerken. det ville dog være svært at konkludere
noget entydigt herfra, da tallerkener kan se ret ens ud.
parternes synspunkter
for sagsøgeren k.h. würtz v/kasper heie würtz, er der i det væsentlige procederet i
overensstemmelse med påstandsdokumentet af 10. april 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
       ”processuelle forhold
       coops afvisningspåstand
       (…)
       sagsfremstilling:
       parterne
       würtz
       k.h. würtz blev stiftet (enkeltmandsvirksomhed) af kasper heie würtz i 2010.
       virksomhedens rødder går dog helt tilbage til begyndelsen af 1980’erne, hvor aage
       würtz (far til kasper heie würtz) startede sit daværende keramikværksted, hvor de
       anvendte fremstillings- og produktionsmetoder blev bygget på en nyfortolkning og
       videreudvikling af traditionelle utilitaristiske håndværksmetoder.
       udskrift fra cvr-registret, hvor würtz’ virksomhed er angivet inden for branchen
       ”fremstilling af keramiske husholdningsartikler og pyntegenstande” er fremlagt som
       bilag 2 (e s.238).
       ccop
       coop danmark a/s er en af danmarks førende supermarkedskæder, som blandt andet
       ejer kvickly, irma, superbrugsen, dagli’brugsen og fakta. coop danmark a/s’
       hovedaktivitet består således af detailhandel indenfor dagligvarer og dagligvarebaseret
                                           - 33 -
nonfood på det danske marked. coop danmark a/s havde i 2013 en omsætning på 1.220
milliarder kroner.
udskrift fra cvr-registret og selskabsrapporten for coop er fremlagt som bilag 3 (e s.
239).
markedet
produktion af eksklusiv keramik er yderst begrænset i danmark. der er således meget få
højtprofilerede eksklusivproducenter som würtz. i danmark bliver würtz’ keramik i
detailhandlen kun solgt hos h. skjalm p i københavn og illums bolighus. ligesom
würtz’ keramik udelukkende sælges til eksklusive restauranter, hvoraf kan nævnes bl.a.
noma, falsled kro, geranium, kirk + marbjerg og grønbech & churchill. i new york
sælges würtz’ produkt til de eksklusive restauranter törst og luksus.
for at undgå en udvanding af würtz’ keramiks status/anseelse og markedsstilling som et
eksklusivt og luksuriøst produkt, har würtz bevist valgt ikke ville sælge sine produkter i
almindelige isenkræmmerbutikker såsom f.eks. inspiration og i isenkræmmerafdelinger i
supermarkeder, hvor man sælger industriproducerede produkter, som bliver solgt til en
langt lavere pris og kvalitet end würtz’.
würtz’ fortsatte forretning og fastholdelse af sit koncept er således afhængig af, at
forbrugerne ikke associerer würtz’ keramik med produkter, som findes i bl.a.
supermarkeder, der i langt højere grad henvender sig til mainstreamsegmentet, herunder
lavprissegmentet.
würtz’ værker
würtz’ virksomhed og produkter kan dateres tilbage til1981, hvor aage würtz første
gang startede sin egen produktion af keramik. allerede på dette tidspunkt skabte aage
würtz en helt ny og selvstændig stil, som bl.a. fandt inspiration i en flere århundrede års
gammel skandinaviske utilitaristisk håndværkstradition og bernard leach’s metoder fra
1920’erne.
i starten af år 2000 gik kasper heie würtz ind i aage würtz forretning, der i 2010 blev til
k. h. würtz. fra starten af, var det würtz’ klare mål, at skabe et meget eksklusivt,
særpræget og luksuriøst produkt, som et klart alternativ og modsætning til den meget
anvendte masseproduktion, der forhandles i isenkræmmerbutikker og supermarkeder
kasper würtz udviklede en meget avanceret og forbedret multifacetteret
glaseringsproces, som også ligger til grund for würtz’ nuværende keramikdesign.
glaseringsprocessen består bl.a. i en helt unik pikmentering, hvor der ofte bliver tilsat
yderligere elementer og bestanddele til keramikken såsom bl.a. krystaller og jern, der
bliver påført i en helt særlig proces, som würtz har brugt mange år og utallige
arbejdstimer på at udvikle. i denne proces bliver skabt de helt unikke, subtile, bløde og
fyldige plettede koloreringer og texturer, som det nutidige würtz-design er internationalt
kendt for.
würtz er således helt unik i sin måde et skabe et værk (keramikken), som er langt mere
end blot de materialer, som indgår i dette. sammensætningen og arbejdsprocessen med
de enkelte materialer er således ikke set tidligere. würtz arbejder med en form for
kontrolleret tilfældighed, hvilket netop også gør det enkelte produkt helt unikt og
distinktivt i forhold til andre produkter skabt af würtz og andre producenter af keramik
på markedet.
                                            - 34 -
würtz’ design demonstrerer i særdeleshed visse karakteristiske udtryk såsom et sikkert
forhold mellem indre og ydre materialer. selv en flad middagstallerken demonstrerer
særpræg og originalitet ved f.eks. en uventet kant på keramikken, plettede og spraglede
overflader og en robust tyngde, som gør ethvert værk (keramikken) en fornøjelse at holde
i hånden. alle servicedele er hånddrejet og må således betragtes som unika.
würtz’ design er således unikt og tidsløst i sit udtryk. samtidig hermed fremstår designet
fremtidsorienteret, da det erstatter både traditionelt blomstret/mønstret porcelæn, såvel
som minimalistisk porcelæn holdt i ren hvid eller enkelte farver. på den måde
revolutionerede würtz’ keramik også det eksisterende marked ved sin fremkost.
udskrifter og billeder fra würtz’ hjemmeside er fremlagt som bilag 4 (e s. 242).
at würtz’ keramik adskiller sig markant fra anden håndlavet eller masseproduceret
keramik, og dermed besidder en ny (ikke tidligere set) og førende æstetik i det 21
århundrede, bekræftes af bl.a. monocle’s artikel om würtz fra starten af 2014. heraf
fremgår det bl.a., at:
      ”at copenhagen’s noma and other highly ranked skandinavian restaurants, the
      avantgarde cuisine isn’t the only thing that’s new and nordic – so is the rough-hewn
      crockery in speckled earth tones on which the food is served. uniquely handcrafted – no two
      exactly alike – these dishes are produced with the utmost care by father and son aage and
      kasper würtz.”
videre fremgår det af samme artikel:
      ”the würtzes are specialists in the wheelturning, glazing and firing techniques
      that ceramicists have employed for centuries. the only differences are in the
      aesthetics – shape, size, proportion and colour – distinctive with every artisan. the
      würtzes are unique “in producing utilitarian pieces that are more than their
      humble materials” says nina hertig, co-owner of sigmar, the london home design
      business that sells their wares. würtz-ware is at the forefront of an emerging
      mealtime protocol with an emphasis not on matching sets of ornate china but on
      durable crockery that caters for the new nordic mingling of ingredients and
      flavours. the plates are slightly concave – a shape chefs often find better suited to
      their cooking style. aage, 59, and kasper, 31, aren’t the only ceramicists who are
      producing rough-hewn earthenware these days, but the strong shapes and spotted
      surfaces differentiate their products from the rest. […]. today würtz-ware has
      become known as the alternative fine-dining crockery, used at a contemporary
      restaurants worldwide such as fauna in oslo, fred in rotterdam and luksus in
      brooklyn. […]”
artiklen er fremlagt som bilag 5 (e s. 267).
würtz’ designs er endvidere omtalt i mange artikler og anvendt i flere højprofilerede
kogebøger og må anses for særdeles velkendt i danmark.
diverse artikler, som omtaler würtz’ keramik, er fremlagt som bilag 6 (e s. 182).
endeligt skal det bemærkes, at produktionsomkostningerne ved würtz’ produkt var og
er større end masseproducerede produkter, eftersom alt bliver lavet i hånden og
gennemgår en særdeles kompliceret brændings- og glaseringsproces. dette er meget
                                         - 35 -
tidskrævende, og dermed også meget omkostningstungt. würtz’ fortsatte eksistens er
således helt afhængig af, at keramikken fastholder sin position som et eksklusivt produkt
i markedet.
konflikten
würtz blev i slutningen af 2012 opmærksom på, at kvickly brugte würtz’ keramik i
markedsføringen af diverse fødevarer, herunder i en reklameavis.
den 17. december 2012 rettede würtz’ daværende advokat derfor henvendelse til coop,
og gjorde opmærksom på deres åbenlyse krænkelse af würtz’ rettigheder. man bad
samtidig coop bekræfte, at man straks og for fremtiden ville stoppe enhver brug af
würtz’ keramik, som led i deres markedsføring. endeligt forlangte man, at coop skulle
godtgøre würtz for samtlige advokatomkostninger. würtz’ brev af 17. december 2012 er
fremlagt som bilag 7 (e s. 145).
i en e-mail af 21. december 2012 erkendte coop at have krænket würtz’ rettigheder.
samtidig oplyste coop, at man ikke igen ville bruge würtz’ keramik i nogen fremtidig
markedsføring, samt at coop var indstillet på at betale samtlige sagsomkostninger, som
würtz havde lidt i medfør af coops krænkelse. coops e-mail af 21. december 2012 er
fremlagt som bilag 8 (e s. 147).
i september 2013 konstaterede würtz dog igen, at coop på ny anvendte würtz’ keramik
i markedsføringen af diverse fødevare, herunder både på vareemballager og i
tilbudsaviser. udvalgte eksempler (ikke alle) på coops brug af würtz’ keramik er
fremlagt som bilag 1 (e s. 192). würtz rettede derfor igen henvendelse til würtz i brev af
18. november 2013 (e s. 198) og bad coop om på ny at standse krænkelsen samt at
oplyse, i hvor stort omfang keramikken var blevet brugt i deres markedsføring.
den 20. november 2013 sendte coop en e-mail med en orientering om deres brug i
tilbudsaviser for superbrugsen. heraf fremgik det, at der var sket en omfattende brug i
ugerne 46-49. coop lovede i samme korrespondance, at vende tilbage med en
tilsvarende orientering vedrørende brugen af keramikken på vareemballager solgt i
coops butikker. coops reklamebureau (republica a/s) garanterede samtidigt, at man
ikke for fremtiden ville bruge keramikken. coops e-mail af 20. november 2013 er
fremlagt som bilag 10 (e s. 200).
den 28. november 2013 vendte coop tilbage pr. e-mail med yderligere information
omkring deres brug af würtz’ keramik på forskellige vareemballager. det fremgik heraf,
at coop havde foretaget en særdeles omfattende brug på op til 40.000 vareemballager
for varen ”chicken red curry” (svarende til 6 måneders forbrug/salg i coops
forretninger). varen var ifølge coop blevet introduceret på det danske marked i
september 2013. yderligere fremgik det, at der var sket en brug af würtz’ keramik i
finland. coops e-mail af 28. november 2013 er fremlagt som bilag 11 (e s. 203).
i brev dateret 13. december 2013 (e. s.219) rettede würtz derfor henvendelse til coop,
som svar på coops e-mail af 28. november 2013. würtz bemærkede bl.a. at de
fremsendte oplysninger fra coop den 28. november 2013 på ingen måde var
fyldestgørende for würtz’ reelle og faktiske brug. würtz var således blevet opmærksom
på, at der også var sket en brug på varerne ”tex mex” og ”chili tortilla chips”. würtz
udbad derfor coop om en fuld og dækkende redegørelse for samtlige tilfælde, hvor
                                          - 36 -
coop havde brugt keramikken, herunder med en opfordring til at komme med et
forslag til en forligsmæssig løsning.
den 28. januar 2014 besvarede coop i en e-mail würtz’ brev af 13. december 2013. (e. s.
224) coop fremsendte i sin e-mail en liste over deres brug på vareemballager og i
tilbudsaviser. heraf fremgik det, at würtz havde brugt keramikken på 2.056.099 mio.
emballager, og i et ukendt antal tilbudsaviser. af listerne fremgik det tillige, at
keramikken var vist ”tydeligt” på de pågældende emballager og tilbudsaviser.
coop bekræftede, at würtz tidligere i forløbet havde tilkendegivet, at würtz ikke
accepterede nogen brug af hans keramik i coops markedsføring. alligevel skrev coop,
at man havde tænkt sig at fortsætte salget af de krænkende emballager indtil disse var
opbrugt.
coop oplyste, at fotografierne af keramikken, som blev brugt i deres markedsføring, var
lavet af en fotograf fra selskabet armgaard og bangsbo photography aps. ifølge coop
havde fotografen en aftale med würtz’ eneforhandler i danmark h. skjalm p. om leje af
würtz’ keramik til brug for foto. ifølge coop var brugen derfor sket med samtykke fra
würtz’ egen eneforhandler, og dermed mente coop ikke, at de kunne gøres ansvarlig
for brugen heraf.
den 25. marts 2014 skrev würtz tilbage på coops e-mail af 28. januar 2014. (e. s. 228) og
oplyste bl.a., at würtz i andre tilfælde kun havde tilladt brug af keramikken i
redaktionelomtale, eller til brug i kogebøger for kendte kokke. würtz havde således kun
tilladt brug af hans keramik, hvor keramikken indgik i en mere eksklusiv sammenhæng,
og hvor der blev signaleret klare signaler omkring kvalitet. würtz havde derfor ikke –
hverken udtrykkeligt eller stiltiende – givet tilladelse til, at hans produkter kunne
anvendes i kommerciel markedsføring, som var tilfældet for coops brug. würtz’
eneforhandlers udleje af würtz’ keramik ændrede heller ikke herpå.
coop havde ikke brugt keramikken i en eksklusiv sammenhæng eller for
redaktionelomtale. tværtimod havde coop bl.a. brugt keramikken for
discountprodukter. yderligere havde coop brugt keramikken i en meget aggressiv
kommerciel strategi. keramikken havde indgået i en sammenhæng, som på ingen måde
var loyal overfor ideologien bag hele würtz’ idegrundlag. af disse grunde følte würtz
det også som nogle meget voldsomme krænkelser af hans rettigheder.
würtz bemærkede yderligere, at coop igen ikke havde fremsendt fyldestgørende lister i
sin e-mail den 28. januar 2014. würtz var blevet opmærksom på, at coop havde brugt
keramikken på varen ”ânglamark chips root vegetables”, hvilket würtz ikke tidligere
havde oplyst om.
würtz var således overbevist om, at coop bevist fortsatte krænkelsen af würtz’
rettigheder, da coop så en økonomisk fordel forbundet hermed. dette på trods af, at
coop allerede i december 2012 var blevet kontaktet af würtz, og hvor coop havde
erkendt en krænkelse af würtz’ rettigheder. würtz tilbød coop at betale en godtgørelse
på 310.000 kr. den 25. marts 2014 vendte coop tilbage i en e-mail, hvor coop afviste
kravet som eksorbitant.
den 11. juni 2014 skrev würtz til coop (e. s. 232), da man endnu engang var blevet
opmærksom på, at coop havde brugt keramikken på nye vareemballager. denne gang
drejede det sig om varen ”edamame”. würtz indskærpede, at coop siden würtz’
                                            - 37 -
henvendelse i december 2012 utvivlsomt havde været i ond tro omkring brugen af
keramikken, og at man anså denne adfærd for meget beregnende og groft hensynsløs.
endeligt bad man coop fyldestgørende og udtømmende oplyse samtlige tilfælde, hvor
keramikken havde været afbilledet eller på anden måde brugt. dette med henblik på at
kunne beregne et vederlags- og erstatningskrav for de skete krænkelser.
coop afviste den 11. juni 2014(e. s. 235) würtz’ opfordring i sit brev af samme dato, og
tilkendegav at en eventuel stævning kunne fremsendes til coops advokat.
diskussion
det gøres gældende, at coops brug af würtz’ keramik i markedsføringen af deres varer
udgør en klar og grov krænkelse af würtz’ rettigheder. således er coops brug af würtz’
keramik sket i strid med såvel visningsretten i ophavsretslovens § 2 og respektretten i
ophavsretslovens § 3, stk. 2, såvel som markedsføringslovens § 1.
würtz’ service er beskyttet af ophavsretsloven og markedsføringsloven
beskyttelse efter ophavsretslovens § 1
würtz gør gældende, at hans keramik service er ophavsretligt beskyttet jf.
ophavsretslovens § 1.
det følger af lovbemærkningerne til ophavsretsloven, helt tilbage til 1961, at en
brugsgenstand skal anses beskyttet af ophavsretsloven, hvis det udgør individuel
frembringelse, der opfylder de almindelige betingelser for at udgøre et værk i lovens
forstand.
som anført af peter schønning i ”ophavsretsloven med kommentarer”, 6. udgave, s. 134,
medfører det, at der ikke stilles større krav til værkshøjde ved brugskunst end ved
billedkunst (m. s. 165):
       ”retspraksis på brugskunstområdet må siges at være ganske liberal. baggrunden herfor er
       bl.a. en udtalelse i 1961-lovmotiverne iii, hvorefter ” der ved bedømmelsen af, om en
       brugsgenstand skal anses for beskyttet, bør lægges vægt på, om der er tale om en
       kunstnerisk frembringelse, der opfylder de almindelige betingelser for at udgøre et værk i
       lovens forstand”. der bør således principielt ikke stilles strengere værkshøjdekrav til
       brugskunst end til fx billedkunst.”
hans keramik har den fornødne værkshøjde, idet de alle fremstår som unikke
kunstneriske frembringelser.
derudover gør würtz gældende, at der i medfør af den seneste praksis for eu-domstolen
og infosoq-direktivet er sket en harmonisering af originalitetsbegrebet, hvorved der nu
alene kan stilles krav om, at værket skal være udtryk for ”ophavsmandens egen
intellektuelle frembringelse”. der kan således ikke stilles krav om en særlig værkshøjde
eller kreativitet.
dette følger dels af infopaq 1 dommen (c-5/08 2009), præmis 35-37, (m. s. 103), hvoraf
følger:
                                                - 38 -
”35                         på samme måde nyder værker såsom edb-programmer, databaser eller
               fotografier i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i direktiv 91/250, artikel 3, stk.
               1, i direktiv 96/9 og artikel 6 i direktiv 2006/116 kun ophavsretlig beskyttelse,
               såfremt de er orginale i den forstand, at de er ophavsmandens egen intellektuelle
               frembringelse.
36                          direktiv 2001/29 hviler – således som det fremgår af fjerde, niende til
               ellevte og enogtyvende betragtning til direktiv 2001/29 – på samme princip, idet det
               opstiller en harmoniseret retlig ramme for ophavsret.
37                          under disse omstændigheder kan ophavsretten efter artikel 2, litra a), i
               direktiv 2001/29 kun finde anvendelse i relation til en genstand, der er original i den
               forstand, at den er ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse.”
og af panier-dommenc-145/10 2011, præmis 87-89, (m. s. 88), hvoraf følger:
”87                         hvad for det første angår spørgsmålet om den ophavsretlig beskyttelse af
               naturtro fotografier i henhold til artikel 6 i direktiv 93/98 bemærkes det, at
               domstolen allerede har fastslået, at ophavsretten kun kan anvendes i relation til en
               genstand, såsom et fotografi, der er original i den forstand, at den er ophavsmandens
               egen intellektuelle frembringelse (jf. dom af 16.7.2009, sag c-5/08, infopaq
               international , sml. i, s. 6569, præmis 35).
88              som det fremgår af 17. betragtning til direktiv 93/98, betragtes en intellektuel
               frembringelse som ophavsmandens egen, når den afspejler hans personlighed.
89               dette er tilfældet, hvis ophavsmanden har kunnet udtrykke sine kreative evner ved
               frembringelsen af værket på grundlag af frie og kreative valg (jf. modsætningsvis
               dom af 4.10.2011, forenede sager c-403/08 og c-429/08, football association
               premier league m.fl., endnu ikke trykt i samling af afgørelser, præmis 98).”
det følger således, at et værk af brugskunst må anses for ophavsretligt beskyttet, allerede
hvis det afspejler ophavsmandens personlighed, hvilket er tilfældet, hvis han eller hun
har kunnet udtrykke sine kreative evner med frie og kreative valg.
kun i de tilfælde hvor udformningen alene er teknisk eller funktionelt betinget eller
meget simpel og ukarakteristisk, kan det diskuteres, om der er værkshøjde. det er
naturligvis ikke tilfældet, da würtz’ service er et udtryk for selvstændigt skabende
åndsindsats præget af ophavsmændenes individualitet.
d. 15. november 2016 afsagde sø- og handelsretten afgørelse i sø- og handelsrettens sag
a-19-16, k.h. würtz mod f & h a/s (m. s. 128), der omhandlede f&h’s produktion,
markedsføring og salg af et spisestil, som efter würtz’ opfattelse udgør en krænkelse af
würtz’ værker. sø- og handelsretten fastslog i denne sag, at würtz’ værker er
ophavsretligt beskyttet. under sagen havde würtz fremlagt nærværende sags
skønserklæring. jeg citerer sø- og handelsrettens præmisser nedenfor:
       ”ifølge erklæringerne fra keramiker mark lauberg, designer pil bredahl samt designer kim
       m. andersen og keramiker finn d. rasmussen fremstår würtz’ keramik stel, h. skjalm p.
       – stellet og restaurantstellet, rustikt og individuelt hånddrejet med plettet, mat glasur i sort
       og grå farve. pil bredahl anfører endvidere i sin erklæring bl.a., at den unikke kombination
       af stram, genkendelig formgivning i hvert objekt, sen særegne og sjælendt sete
       glaseringsmetode, dennes resultat samt den meget konsekvente farvebrug, som kendetegner
       würtz service, er et overbevisende udtryk for en selvstændig og individuel skabende
       indsats.
                                             - 39 -
      lauberg giver i sin erklæring udtryk for, at würtz stellene er et unikt produkt med sine
      hånddrejede former og særprægede glasurudtryk.
      herefter finder retten, at det – således som sagen er oplyst – er sandsynliggjort, at würtz
      stellet på frembringelsestidspunktet adskilte sig fra andre keramiske produkter, og at
      stellene er ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse. som følge heraf nyder stellene
      ophavsretlig beskyttelse som kunstneriske værker jf. ophavsretslovens § 1.”
sø- og handelsretten tog således under sagen stilling til nærværende sags syn- og
skønserklæring udarbejdet af pil bredahl, og würtz gør derfor gældende, at sø- og
handelsretten skal lægge afgørelsen til grund i denne sag.
jeg henviser i den forbindelse til pil bredahls, besvarelse af spørgsmål 2-5, i sagens syn-
og skønserklæring (e. s. 109):
      ”spørgsmål 2. skønspersonen bedes oplyse, hvorvidt würtz’ keramik kan anses for
      eksklusivt og håndlavet keramik service.
      svar til spørgsmål 2; würtz’ keramiske service, anses efter skønspersonens klare opfattelse,
      som eksklusivt keramisk service.
      spørgsmål 3. skønspersonen bedes oplyse, om würtz’ keramik service fremstår som et
      resultat af würtz’ selvstændigt skabende åndsindsats præget af ophavsmandens
      individualitet.
      svar til spørgsmål 3; würtz’ keramiske service, er efter skønspersonens overbevisning, et
      fysisk udtryk for en selvstændig skabende proces. det i sagen omtalte keramiske service er,
      efter skønspersonens klare overbevisning, et resultat af ophavsmandens individuelle og
      personlige fremstilling af generiske hverdagsobjekter som kopper, skåle og tallerkner.
      spørgsmål 4. så frem spørgsmål 3 besvares bekræftende, bedes skønspersonen oplyse,
      hvordan würtz’ selvstændige indsats og individualitet kommer til udtryk i würtz’
      keramikservice.
      svar til spørgsmål 4. skønspersonen vurderer, efter bedste evne, at den unikke kombination
      af stram genkendelig formgivning i hvert objekt, den særegne og sjældent sete glaserings
      metode og resultat, samt meget konsekvente farvebrug, i det omtalte service, er et
      overbevisende udtryk for den selvstændige og individuelle indsats.
      spørgsmål 5. skønspersonen bedes oplyse, om der er træk/formgivningsmæssige
      elementer/karakteristika ved würtz’ keramik service, som på tidspunktet for
      frembringelsen, var særegne for service fremstillet af keramik.
      svar på spørgsmål 5. efter skønspersonens bedste evne vurderes det, at det ikke var
      almindeligt eller alment brugt at lave den type intuitiv hånddekoreret, nærmest ”styret
      spontan dekoration”, eller glasur på keramisk service på tidspunktet for frembringelsen af
      det omtalt service.”
endvidere henviser jeg til keramiker mark laubergs erklæring, hvis erklæring er citeret i
ovenstående dom (m. s. 130):
                                               - 40 -
        ”3. kan würtz’ spisestel ud fra dets fremtoning anses for at være de to keramikeres egen
        intellektuelle frembringelse?
        würtz’ spisestel er tydeligvis et rustik hånddrejet stentøjsstel med en karakteristisk nistret
        silkemat glasur i grå og sorte nuancer. stellet er et produkt af mindre værkstedsbaseret
        produktion med en selvudviklet glasurteknik og må derfor klart anses for at være de to
        keramikeres egen intellektuelle frembringelse.
        4. fremstår würtz’ spisestel som et særpræget produkt sammenholdt med andre spisestel
        på det danske marked?
        würtz’ spisestel fremstår som et helstøbt unikt produkt på det danske marked, med sine
        hånddrejede former og særprægede glasurudtryk.”
endelig henvises til udtalelse fra designer kim m. andersen og keramiker finn d.
rasmussen, som var fremlagt i sagen.
skønserklæringen
det fremgår af besvarelsen af spørgsmål 2 og 3, at würtz’ keramik besidder de fornødne
egenskaber til at begrunde en ophavsretlig beskyttelse. dette støttes således würtz’
påstand om, at fremtoningen af würtz’ keramik er ophavsretligt beskyttet. dette støttes
tillige af, skønspersonens svar på spørgsmål 5, der indikerer, at fremtoningen af würtz’
keramik var ny på tidspunktet for skabelsen af værkerne.
würtz’ beskyttelse kan tillige ikke anses for udvandet eller bortfaldet som følge af, at
andre eventuelt måtte have frembragt lignende designs, således som det fremgår af
besvarelsen til spørgsmål 6.
på basis af besvarelsen af spørgsmål 8 kan det tillige konstateres, at alle de gengivelser,
som coop har foretaget af würtz’ keramik på coops produkter må anses for
væsentlige, ganske vidst mere eller mindre væsentlige, hvorfor ingen af gengivelserne
kan anses for at falde ind under undtagelserne i ophavsretslovens kap. 2, som postuleret
af coop.
ud fra besvarelserne af spørgsmål b kan det tillige lægges til grund, at fremtoningen af
würtz’ keramik er velkendt i danmark, og i hvert fald så kendt, at det utvivlsomt nyder
beskyttelse i medfør af markedsføringslovens regler, ligesom uretmæssig udnyttelse af
keramikservicet medfører en uberettiget vinding for coop af betydelig størrelse. det
gøres tillige gældende ud fra besvarelsen af spørgsmål d i det mindste har været tale om
en bevidst handling fra coops side at vælge würtz’ service, med henblik på at opnå en
uberettiget vinding i form af et mersalg.
endelig bemærker skønspersonen, at der ikke på keramik området findes nogen kutyme
for, hvorledes vederlag for udlån og anvendelse beregnes. dette støtter würtz’
anbringende om, at coop må betale det beløb würtz kræver, med mindre det anses for
ubilligt.
de af skønspersonen besvarede spørgsmål fra det supplerende skønstema giver ikke
anledning til bemærkninger. det er tydeligt, at skønspersonens svar ikke støtter
adciteredes synspunkt om, at tv2s efterfølgende brug af billeder af würtz’ keramik på
                                              - 41 -
deres hjemmeside sammen med bannerreklamer af ukendt indhold ikke påvirker
nærværende sag. beskyttelse efter markedsføringslovens § 1
würtz gør gældende, at hans keramik service besidder det fornødne særpræg til at nyde
beskyttelse efter markedsføringslovens § 1.
udgangspunktet for vurderingen af særpræg fremgår                           af    erling   borcher,
produktefterligninger, 2.udg, 2003, thomsons forlag, s. 163:
        ”et væsentligt element i afgrænsningen af det markedsførings-retligt regulerede område og
        området for fri efterligningsret er fastlæggelsen af de krav, der stilles til produktets
        fremtoning som betingelse for retsbeskyttelsen. når kerneområdet er et værn mod utilbørlig
        tilegnelse af anden mands indsats/markedsposition, må der stilles krav om, at produktets
        fremtoning er udtryk for en udviklingsindsats, og at det har en stilling på markedet, der
        gør, at kundekredsen kan adskille det fra andre produkter. for at dette skal være muligt, må
        produktet besidde en passende grad af særpræg, originalitet, ”kommersiel
        särskiljningsförmåga” eller tilsvarende. den kommercielle adskillelsesevne vil typisk ligge i
        selve produktets fremtoning, men også markedsføring, varemærke og indarbejdelse spiller
        en rolle.”
set i forhold til øvrige keramikprodukter på det danske marked, fremstår würtz’ keramik
som produkter med særegen fremtoning, og würtz har igennem en længere årrække
indarbejdet disse fremtoninger i markedsføringen ved, at keramikken til stadighed er
blevet vist frem til offentligheden.
würtz’ produkt har således et unikt udseende, og på tidspunktet for keramikkens
fremkomst (og til stadighed) fandtes der ikke keramik med samme fremtoning på
markedet. keramikkens ydre fremtoning har således undergået en helt særlig design- og
formmæssig bearbejdning, hvorfor keramikken er omfattet af beskyttelsen givet i
markedsføringslovens § 1. sø- og handelsrettens fandt tillige i sø- og handelsrettens sag
a-19-16, k.h. würtz mod f & h a/s, at würtz’ værker var beskyttet af
markedsføringslovens § 1. dette fremgår ikke udtrykkeligt af afgørelsen, men sø- og
handelsretten vurderer, hvorvidt coop i sagen har overtrådt markedsføringslovens § 1,
hvorfor domstolen derfor har fundet, at betingelserne for beskyttelse er opfyldt.
yderligere følger også af såvel keramiker mark laubergs erklæring såvel som
nærværende sags skønsperson, at würtz’ spisestel er særpræget og adskiller sig fra, hvad
der ellers findes på markedet.
som citeret ovenfor, fastslår mark lauberg følgende i hans erklæring (m. s. 130):
        ”4. fremstår würtz’ spisestel som et særpræget produkt sammenholdt med andre spisestel
        på det danske marked?
        würtz’ spisestel fremstår som et helstøbt unikt produkt på det danske marked, med sine
        hånddrejede former og særprægede glasurudtryk.”
endvidere fastslår sagens skønsperson følgende i sagens syn- og skønserklæring (også
citeret ovenfor) (e. s. 109):
                                                 - 42 -
        ”spørgsmål 5. skønspersonen bedes oplyse, om der er træk/formgivningsmæssige
        elementer/karakteristika ved würtz’ keramik service, som på tidspunktet for
        frembringelsen, var særegne for service fremstillet af keramik.
        svar på spørgsmål 5. efter skønspersonens bedste evne vurderes det, at det ikke var
        almindeligt eller alment brugt at lave den type intuitiv hånddekoreret, nærmest ”styret
        spontan dekoration”, eller glasur på keramisk service på tidspunktet for frembringelsen af
        det omtalt service.”
coops brug af würtz service udgør en krænkelse af würtz rettigheder
ophavsretslovens § 2
det gøres indledningsvis gældende, at coops brug af würtz keramik udgør en
krænkelse af würtz’ rettigheder i medfør af ophavsretslovens § 2.
det fremgår af ophavsretslovens § 2, stk. 1-3:
        ”§ 2. ophavsretten medfører, med de i denne lov angivne indskrænkninger, eneret til at
        råde over værket ved at fremstille eksemplarer af det og ved at gøre det tilgængeligt for
        almenheden i oprindelig eller ændret skikkelse, i oversættelse, omarbejdelse i anden
        litteratur eller kunstart eller i anden teknik.
        stk. 2. som eksemplarfremstilling anses enhver direkte eller indirekte, midlertidig eller
        permanent og hel eller delvis eksemplarfremstilling på en hvilken som helst måde og i en
        hvilken som helst form. som fremstilling af eksemplarer anses også det forhold, at værket
        overføres på indretninger, som kan gengive det.
stk. 3. værket gøres tilgængeligt for almenheden, når
        1) eksemplarer af værket udbydes til salg, udlejning eller udlån eller på anden måde spredes
        til almenheden,
        2) eksemplarer af værket vises offentligt, eller
        3) værket fremføres offentligt.”
würtz er således i besiddelse af retten til at råde over værket (keramikken), hvilket
betyder, at ingen andre er berettiget til at foretage fremstilling af eksemplarer, endsige
fremvise disse for offentligheden. coops aktivitet i form af markedsføring af varer, hvor
würtz’ keramik er afbilledet på henholdsvis vareemballager og i tilbudsaviser, udgør
således en klar overtrædelse af ophavsretslovens § 2, idet disse handlinger er sket og sker
uden würtz’ accept.
det fremgår af ophavsretslovens § 3, stk. 2:
        ”stk. 2. værket må ikke ændres eller gøres tilgængeligt for almenheden på en måde eller i en
        sammenhæng, der er krænkende for ophavsmandens litterære eller kunstneriske anseelse
        eller egenart.”
                                            - 43 -
det gøres af würtz gældende, at coops brug af würtz’ keramik på vareemballager og i
tilbudsaviser er sket på en krænkende måde og/eller i en krænkende sammenhæng i strid
med ophavsretslovens § 3, stk. 2.
at brug på krænkende måde eller i krænkede sammenhænge kan være det at bruge
værker i reklamer er bekræftet i dommen ufr.2000.2359ø (tango jalousi) (vedlagt
materialesamlingen). sagen drejede sig om, hvorvidt coop var berettiget til uden
tilladelse fra ophavsmanden at benytte kompositionen ”tango jalousi” i reklamespots for
coops seerklub ”club lorry”. brugen var sket i perioden fra den 22. september til den
23. november 1997 i 13 reklamespots, hvor kompositionen blev anvendt over et tidsrum
på i alt 11 minutter og 48 sekunder. østre landsret kom i sagen frem til at der var sket
en krænkelse af ophavsretslovens § 3, stk. 2, da brugen var sket som led i kommerciel
virksomhed og i reklameøjemed, og den konkrete anvendelse af kompositionen i de
omhandlede spots var fremtrædende og det gennemgående element. der var således en
risiko for, at værket blev identificeret med produktet ”club lorry”.
det gøres således gældende, at coops brug er en overtrædelse af § 3, stk. 2, idet
keramikken ikke kan anvendes i en reklamemæssig sammenhæng uden würtz’ tilladelse,
hvilken aldrig er blevet givet, ligesom coops anvendelse ikke kan anses for at være
foretaget i en sammenhæng, der kan anses for naturlig efter keramikkens art og karakter.
würtz’ keramik er et eksklusivt produkt, som forbindes med maden på restauranter
såsom noma. derfor er der ingen naturlig sammenhæng i at bruge würtz’ keramik som
reklame for bl.a. partipølser, flåede tomater, edamame bønnerhotdog pølser,
fiskegratin, stegetorsk eller tortilla chips.
würtz’ keramik er på den måde blevet anbragt i uværdige omgivelser, som würtz på
ingen måde kan stå indenfor, og som falder langt ved siden af würtz’ koncept og
ideologi. ligeledes er der sket en særdeles omfattende brug som utvivlsomt er betydeligt
mere omfattende end brugen refereret til i dommen beskrevet ovenfor.
markedsføringslovens § 1
coops brug af würtz’ keramik i sin markedsføring må utvivlsomt betegnes som
renommésnyltning, da coop på utilbørlig måde ved markedsføringen af sine varer
forbinder disse til würtz’ keramik og virksomhed for dermed at etablere en position
omkring sine egne produkter (hvoraf flere må betegnes som discountprodukter), som de
ikke besidder i forbrugernes øjne. coop har baseret sin markedsføring på og tilvendt sig
den indsats, som würtz har investeret i udviklingen af sit produkt for derved at sikre sig
en højere gennemslagskraft (øgede indtjeningsmuligheder) i markedet.
samtidig hermed har coop således skabt en reel risiko for udvanding af würtz’ produkt
i bestræbelsen på at udnytte würtz’ position. yderligere fremstår coops markedsføring
helt åbenlyst og objektivt som en utilbørlig udnyttelse. coop har bevidst valgt würtz’
keramik og anvendt würtz’ keramik som både opmærksomhedsfanger for og som
kvalitetsunderstøttelse for sine egne varer. würtz vildleder dermed forbrugerne på en
sådan måde, at forbrugeren bibringes en opfattelse af kvalitet, som ikke nødvendigvis
eksisterer i forhold til coops varer.
coops markedsadfærd må derfor betragtes som særligt grov og illoyal, da coop
systematisk og gentagne gange har brugt würtz’ keramik i sin markedsføring i meget
stort omfang. den snyltende effekt af denne handle- og fremgangsmåde er således
                                           - 44 -
særdeles grov, idet coop siden december 2012 har været i bevist ond tro om würtz’
rettigheder og direkte forbud mod at lade sin keramik indgå i coops markedsføring.
at coop direkte er gået efter at anvende udtrykket af würtz’ værker i deres
markedsføring fremgår i øvrigt af, at coop efter at være blevet stævnet har udskiftet
coops værker med keramik fra en anden virksomhed, som i meget stort omfang ligner
würtz’ værker. eksempler på dette fremlægges som bilag 40-42 (e. s. 273).
det gøres tillige gældende, at det afgørende for spørgsmålet om krænkelse af würtz
rettigheder ikke er effekten af den anvendelse coop har gjort af würtz keramik, men
coops hensigt. den af coop fremlagte markedsundersøgelse kan således ikke tillægges
nogen vægt. det bemærkes særskilt, at coop alene har ladet markedsanalysen omfatte
brug af würtz keramik i en reklameavis, hvor der blev gengivet mange andre produkter,
mens man behændigt har undladt at stille spørgsmål om brug af keramikken direkte på
emballage. undersøgelsen kan således alene af den grund ikke tillægges betydning.
coops brug af würtz keramik er ikke omfattet af en undtagelse i ophavsretsloven
coop har under sagen gjort gældende, at coops brug af würtz keramik skulle være
tilladt af en af følgende grunde:
a)        coop har tilladelse fra würtz til at anvende dennes keramik i markedsføring
b)        coops brug er ikke omfattet af en undtagelse i ophavsretslovens kap. 2
c)        der skulle bestå en kutyme for, at værker frit kan gengives i reklamer
coop har ikke haft tilladelse til at anvende würtz keramik
i relation til spørgsmålet om, hvorvidt h skjalm ps udleje af würtz’ keramik fjerner
ansvaret for coops krænkelser af würtz’ rettigheder gøres det indledningsvis gældende,
at det er coop, som har bevisbyrden for, at coop har fået lov til at anvende würtz
keramik i markedsføring.
det gøres tillige gældende, at würtz på intet tidspunkt har tilladt en udleje af hans
keramik til brug for kommerciel markedsføring på den måde som coophar udøvet
endsige til coop overhovedet.
würtz har således kun tilladt brug af sin keramik i tilfælde, hvor dette har været til
anvendelse i redaktionel omtale i f.eks. modeblade, kogebøger eller lignende, og hvor
brugen har ligget i forlængelse af würtz’ eksklusive koncept og ideologi.
det følger af grundprincippet i ophavsretslovens § 52, stk. 2, at overdragelse af et
eksemplar ikke automatisk indebære overdragelse af ophavsret. ligeledes fremgår det af
specialitetsprincippet i ophavsretslovens § 53, stk. 3, at en aftale skal fortolkes til mindst
mulig skade for ophavsmanden. ophavsretten (eller dele heraf) overgår derfor kun til
erhververen, såfremt dette udtrykkeligt fremgår af aftalen, og erhververen har ikke ret til
at udnytte et værk på en anden måde end hvad der udtrykkeligt fremgår aftalen.
det kan derfor slås fast, at würtz på intet tidspunkt har tilladt en brug eller udlejning af
hans keramik til brug for kommerciel markedsføring og på den måde coop har brugt
keramikken. coop kan heller ikke påberåbe sig, at de eller adciterede stiltiende har fået
lov til at anvende keramikken.
                                                - 45 -
coops brug af keramikken er en selvstændig krænkelse i henhold til ophavsretsloven, i
hvilken situation coop er selvstændigt ansvarlig for deres ulovlige brug. tillige har
coop siden december 2012 været i bevist ond tro, da würtz den 17. december 2012
rettede henvendelse til coop og påpegede deres krænkelse af hans rettigheder. dette
bekræftede og anerkendte coop den 21. december 2012 i en e-mail sendt til würtz’
daværende advokat.
coop har under sagen gjort gældende, at würtz skulle have accepteret (indirekte),
coops brug af würtz’ design, idet würtz’ fotograf har lejet servicet hos skjalm p. dette
bestrides. coop har bevisbyrden for, at würtz og skjalm p, har tilladt den brug, som
coop har gjort af würtz’ design. denne bevisbyrde kan coop ikke løfte. det forhold, at
en uafhængig fotograf lejer noget service hos en uafhængig forhandler skjalm p kan i
mangel af en konkret aftale herom, aldrig føre til, at coop må anvende de således
optagne fotografier på den måde og i det omfang, som er sket.
coop har opfordret würtz til at fremlægge dokumentation for at würtz har givet
tredjemand tilladelse til brug af sine værker i markedsføring. dette forhold har været
berørt før, og würtz har alene givet tilladelse til enkelte kokkes brug af sine værker i
kogebøger og madprogrammer og alene i et nøje forsøg på at markedsføre sine egne
værker som eksklusive designs.
würtz har ikke nogen skriftlig aftale med skjalm p, men skjalm p har haft eneret til at
markedsføre og sælge de omtvistede værker.
würtz har desuden fremlagt et større antal eksempler på, at denne generelt afviser
anvendelsen af hans keramik i kommerciel reklame. dette viser, at würtz’ afvisning af
coop ikke er arbitrær, men en meget nøje afklaret holdning fra würtz’ side omkring
brug af dennes service i markedsføring af andre virksomheder. der henvises til de
fremlagte bilag 44 (e. s. 356)
coops brug er ikke retmæssig i medfør af ophavsretslovens regler
coop gør gældende, at nærværende sag er omfattet af undtagelsesreglerne i
ophavsretsloven. som en grundlæggende regel for undtagelsesreglerne i ophavsretsloven
er, at disse skal fortolkes restriktivt. jeg henviser i den forbindelse til ”immaterialret” af
jens schovsbo, morten rosenmeier og clement salung petersen, jurist- og
økonomiforbundets forlag, 4. udgave, 2016, s. 235:
       ”undtagelserne til ophavsretten er netop det, altså undtagelser. hovedreglen er, at der skal
       være beskyttelse. undtagelserne skal derfor tolkes på en måde, så de ikke går for vidt og ikke
       udhuler beskyttelsen alt for meget. som det hedder i motiverne til ophavsretsloven af 1961,
       skal man fortolke undtagelserne >>på en måde, at de formål, de tjener, virkelig kan ske
       fyldest, men på den anden side heller ikke længere<<. og en række internationale retskilder
       siger, at man kun må fastsætte undtagelser til ophavsretten inden for rammerne af noget,
       man kalder en ”tretrinstest”. den går ud på, at man kun kan gøre undtagelser til eneretten
       i særlige tilfælde (trin 1), som ikke påvirker den normale udnyttelse af værket på en skadelig
       måde (trin 2), og som ikke på en urimelig måde gør indgreb i ophavsmandens legitime
       interesser (trin 3). domstolene har pligt til at holde sig inden for tre-trinstesten, når de
       afsiger domme. se geiger i icc 2006/683 ff. det er derfor forkert at tolke undtagelserne til
                                                - 46 -
       ophavsretten på en vidtgående, rettighedshaverfjendtlige måder eller kaste sig ud i brede
       analogislutninger. man er nød til at holde sig på måtten (min understregning).”
af ophavsretslovens § 22 følger
       ”af et offentliggjort værk er det tilladt at citere i overensstemmelse med god skik i det
       omfang, som betinges af formålet”
det gøres indledningsvis gældende, at citatreglen i ophavsretslovens § 22 ikke gælder i
kommerciel kommunikation, og i øvrigt er uanvendelig i denne sag, allerede fordi der
ikke er anført fornøden kildeangivelse. af ophavsretslovens § 23, fremgår:
       ”stk. 1 offentliggjorte kunstværker og værker af beskrivende art jf. §1, stk. 2, må gengives i
       kritisk eller videnskabelige fremstillinger i tilslutning til teksten, når det sker i
       overensstemmelse med god skik og i det omfang, som betinges af formålet. gengivelsen må
       ikke ske i erhvervsøjemed
       stk. 2 offentliggjorte kunstværker må gengives ved omtale af dagsbegivenheder i aviser og
       tidskrifter, når det sker i overensstemmelse med god skik og i det omfang, som betinges af
       formålet. bestemmelsen i 1. pkt. finder ikke anvendelse på værker, der er frembragt på
       gengivelse i aviser eller tidsskrifter.
       stk. 3 udgivne kunstværker eller eksemplarer af kunstværker, der af ophavsmanden er
       overdraget til andre må gengives i aviser, tidsskrifter, film og fjernsyn, når gengivelsen er
       af underordnet betydning i den pågældende sammenhæng.”
det gøres tillige gældende, at reglen i ophavsretslovens § 23, der omfatter de tilfælde,
hvor det er berettiget at gengive kunstværker, ikke omfatter kommerciel kommunikation
i form af reklamemateriale eller emballage.
coop misforstår de minimis og de minimis non curat lex princippet ved at gøre
gældende, at de skulle finde anvendelse i nærværende sag. det afvises ikke, at gengivelse
af et beskyttet møbel i forbindelse med en privatpersons eller erhvervsdrivendes
gengivelse af dele af sin bolig på sine private profil på facebook eller på instagram måske
kan falde ind under de minimis non curax lex doktrinen, men denne sag handler slet ikke
om denne anvendelse.
det fremgår af schovsbo m.fl. immaterialret s. 289 (m. s. 213):
       ”de minimis-princippet betyder, at helt bagatelagtig værksudnyttelse må være tilladt,
       uden at man skal have tilladelse fra ophavsmanden. f.eks. skal man ikke betale til koda til
       at gå fløjtende ned af gaden eller spille højt musik i bilen. det gælder, selvom der er tale om
       en slags offentlig fremførelse.
       desuden betyder de minimis-princippet, at det ikke er en ophavsretskrænkelse at bruge
       værker i andre værker, hvis brugen er rent tilfældig og underordnet. det er også i
       orden, hvis en bog viser et billede af nogen, der sidder på designstole eller drikker af
       ophavsretligt beskyttede kaffekopper
       se folketidende 1959-60, tillæg a, spalte 2688. det hedder her, at afbildninger af
       kunstværker principielt er eksemplarer, men at det dog >>ligger … i sagens natur, at der
       ikke kan siges at foreligge et eksemplar i lovens forstand, hvis kunstværket blot figurerer
       som en detalje i billedets baggrund eller i øvrigt indgår som en uvæsentlig del af
                                               - 47 -
       billedet. fotografering eller optagelse på film af et interieur, hvori der indgår kunstværker
       som f.eks. malerier, vil derfor som regel kunne finde sted uden indhentning af tilladelse fra
       ophavsmændene til de pågældende værker<<.” min understregning.
ved vurderingen af hvorvidt de minimis-princippet finder anvendelse, skal det afgøres,
hvorvidt würtz’ brug af würtz’ værker i coops fotografier på coops emballage og
generelt i markedsføringen er rent tilfældig og bagatelagtig.
i nærværende sag fremgår det klart, at coop minutiøst har udvalgt bestemte udtryk i
den valgte keramik og endog har drøftet dette indgående med sin fotograf, adciterede og
derefter har gjort usædvanlig omfattende brug af de optagne billeder på såvel emballager
og i markedsføringsmateriale. der henvises til den af adciterede fremlagte
korrespondance (bilag b -h– e. s. 150- 175). i disse situationer finder de anførte
undtagelsesregler ikke anvendelse. coop har i øvrigt allerede erkendt dette i forbindelse
med den første henvendelse fra würtz (bilag 7 -8 – e. s. 145- 148) , og det fremgår tillige
af de som bilag e (e. s. 426) fremlagte tilladelser, der med al ønskelig tydelighed viser, at
coop er opmærksom på, at de skal
indhente samtykke.
det bemærkes i øvrigt, at coop gør gældende, at det er fuldkommet ligegyldigt for
coop hvilken keramik, der har været anvendt. dette betvivler würtz, og det harmonerer
meget dårligt med de af adciterede fremlagte bilag adc. c – h (e s. 151-175), som dels
omtaler, hvilket udseende den anvendte tallerken skal have, samt gengiver en række
forskellige skåle, imellem hvilke coop har kunnet vælge det rette udtryk og endelig
indeholder korrespondance, hvoraf det blandt andet fremgår, at adciterede på coop
trading a/s’ vegne groft har forvansket og skæmmet würtz’ værk, ved at ændre
størrelsen og farven, samt lys/skygge i photo-shop. som det kan ses på coops
emballager og i coops markedsføringsmateriale fremtræder würtz’ værker markant og
som en væsentlig del af fotografierne. endvidere fremtræder würtz’ værker selvstændigt
og alene på mange af billederne, hvilket fremhæver würtz’ værker. würtz’ værker
fremtræder under ingen omstændigheder tilfældigt eller bagatelagtigt på nogen af
fotografierne.
det er endvidere afgørende at tage hensyn til, den brug, coop har gjort af würtz
kermik. brugen har ikke fundet sted i blade eller bøger, men direkte på coops
emballage som blikfang for selve varen. dette er en skærpende omstændighed og
indebærer direkte, at de minimis bestemmelsen ikke kan anses for opfyldt.
der henvises iøvrigt til skønspersonens besvarelse af spørgsmål 7-9 (e s. 113-114):
       ”spørgsmål 7. skønspersonen bedes efter en gennemgang i bilag 1 oplyse, om det gengivne
       keramik service fremstår som hidrørende fra würtz.
       svar til spørgsmål 7. skønspersonens vurdering af bilag 1 er, at den gengivne keramik
       tydeligt fremstår som keramik fra würtz.
       spørgsmål 8. skønspersonen bedes efter en gennemgang i bilag 1 og 22 og 24-25 i
       stævningen oplyse, om würtz’ keramik service, efter skønspersonens opfattelse, udgør et
       væsentligt element i de gengivne fotografier.
       svar til spørgsmål 8. det er skønspersonens opfattelse at würtz’ keramik, i fotografierne på
       emballagerne i bilag 1 og 22 og 24 og 25, i nogle tilfælde udgør et væsentligt element i
       fotografierne – og i andre tilfælde et mindre væsentligt element.
       emballager med fotografier hvor würtz’ keramiske service udgør et, efter skønspersonens
       vurdering, væsentligt element;
                                                - 48 -
       edamame kogte og billede sojabønner – a. og b. chicken red curry – c. tex mex chilli
       tortilla chips – f. hotdogpølser i lammetarm – j. soya sause – l. chips root vegatables –
       h. stegetorsk (foto til højre af sort tallerken) bilag 22 røget filet (foto til højre, med smurt
       mad) – fra bilag 24 perleløg små milde og sprøde løg – chips root vegatables friterad i
       solrosolja – bilag 25, en super brugsen tilbudsavis, på et sort/hvid print, ses en würtz skål
       med coleslaw. størrelsen på foto, set i forhold til resten af sidens indhold, og sammenholdt
       med den fremtoning en lignende skål har, på edamame emballagen, som skønspersonen har
       en original udgave af, vurderes det, at würtz keramiske service på foto i bilag 25 også
       udgør et væsentligt element.
       emballager med fotografier hvor würtz’ keramiske service udgør et, efter skønspersonens
       vurdering mindre væsentligt element;
       d. og k. tomater hele flåede flåde – e. partypølser uden skind – bilag 22 røget filet (foto
       til venstre filet på tallerken) – i. laksefilet (foto til højre med grå tallerken) – g.
       fiskegrateng (foto til højre grå tallerken)
       spørgsmål 9. skønspersonen bedes efter en gennemgang af bilag 1 og 24-25 i stævningen
       oplyse, om würtz keramik service, efter skønspersonens opfattelse, udgør et væsentligt
       element i de gengivne fotografier.
       svar på spørgsmål 9. efter skønspersonens opfattelse udgør coops keramik service et
       væsentligt element i det gengivne foto på bilag 25, tilbudsavis med foto af würtz skål med
       coleslaw.
       det er skønspersonens opfattelse at würtz keramik udgør et væsentligt element på de
       gengivne fotos i bilag 1 og 24, med undtagelse af fotos på emballagerne til: tomater hele
       flåede flåde – partypølser uden skind – laksefilet (foto til højre med grå tallerken) –
       fiskegrateng (foto til højre grå tallerken) hvor det er skønspersonens opfattelse, at würtz
       keramiske service udgør et mindre væsentligt element.”
på baggrund af overstående gør würtz gældende, at der ikke foreligger tvivl om, at de
minimis-princippet ikke finder anvendelse i nærværende sag, idet würtz’ værker, hvilket
skønspersonen også fastslår, indgår som et væsentligt element i de fleste fotografier og på
de fleste emballager og derfor under ingen omstændigheder kan anses for bagatelagtig.
de minimis-princippet har været diskuteret før i et tilfælde før, hvor værker indgik i
markedsføringen, men dog ikke på selve emballagen. der henvises til omtalen her af i
”immaterialret” af jens schovsbo, morten rosenmeier og clement salung petersen, juris-
og økonomiforbundets forlag, 2016, s. 290 (m. s. 214):
       ”endelig betyder de minimis-princippet, at det kan være lovligt at bruge et værk på en
       måde, der er helt atypisk og ikke i strid med den beskyttelsesinteresse, der ligger bag de
       ophavsretlige regler. det fremgår af u 1997/691 h. ugebladene se & hør,
       familiejournalen o ude og hjemme havde her bragt reklamer for nogle lotterier.
       reklamerne viste billeder af pengesedler i stabler og af personer, der holdt vifter af
       pengesedler frem eller kastede sedler op i luften. det var ingen ophavsretskrænkelse, selvom
       nationalbanken har ophavsretten til de danske pengesedler. højesteret citerede først
       udtalelserne om, at man godt må bruge kunstværker, der blot figurerer i baggrunden eller
       indgår som en uvæsentlig del af billedet etc., fra folketingstidende 1956-60. og så tilføjede
       retten for egen regning, at pengesedlers primære formål er at repræsentere en økonomisk
       værdi, og at det afgørende i reklamerne var pengenes synbolværdi, mens det kunstneriske
       var uvæsentligt mm.”
                                             - 49 -
endvidere fremhæves i øvrigt højesterets præmisser i ovenfornævnte afgørelse
u.1997.691h (m. s. 116):
       ”det tiltrædes, at pengesedlerne må anses for ophavsretligt beskyttede kunstværker, og at
       de ikke er undtaget fra ophavsret i medfør af ophavsretslovens § 9. det må imidlertid ved
       fastlæggelsen af beskyttelsens omfang tages i betragtning, at pengesedlers primære formål
       er at repræsentere en økonomisk værdi
       1 de påtalte tilfælde er pengesedlerne hverken gengivet i deres helhed eller i normal eller
       blot tilnærmelsesvis normal størrelse, men i bundter, vifter eller lignende på fotos, der
       indgår som en del af reklamer for præmiekonkurrencer. i en sådan sammenhæng er
       pengesedlers symbolværdi det afgørende, mens gengivelserne af sedlerne som kunstværker
       er af uvæsentlig betydning. de påtalte gengivelser kan derfor ikke anses for
       eksemplarfremstillinger omfattet af ophavsretslovens § 2, stk. 1, jf. de foran citerede
       bemærkninger til ophavsretsloven af 1961 samt princippet i § 23, stk. 3, i ophavsretsloven
       af 1995.”
som det kan ses ovenfor fandt højesteret i denne sag, at pengesedlerne ikke indgik
tydeligt i reklamerne, og at disse i øvrigt også var medtaget alene som følge af deres
symbolske betydning. det var af betydning om værkerne fremtrådte på tilstrækkelig vis i
reklamen, hvilket højesteret ikke fandt i denne sag, navnlig fordi pengesedlerne
eksempelvis             blev          vist         i         bunker           og           vifter.
i nærværende sag fremtræder würtz’ værker som væsentlige elementer og selvstændigt
på flere af reklamerne. overstående afgørelse underbygger således, at coops brug af
würtz’ værker falder uden for de minimis-princippets anvendelsesområde.
coop fremlægger endvidere en række undersøgelser, hvis formål det åbenbart er at vise,
at würtz’ værker ikke er kendt i den brede offentlighed, hvorfor würtz ikke har lidt
noget tab eller at coop har opnået nogen særlig fordel af at anvende würtz’ keramik.
dette er særdeles irrelevant for spørgsmålet om, hvorvidt ophavsretsloven er overtrådt,
alt den stund, vederlagsreglen i ophavsretsloven ikke tager hensyn til, om et værk er
velkendt hos forbrugerne. for at krænke ophavsretsloven, er det tilstrækkeligt at værket
gengives overfor offentligheden på en måde, som falder indenfor beskyttelsesområdet.
der består ikke nogen kutyme for, at man frit kan gengive ophavsretligt beskyttede
værker i reklame
coop giver udtryk for, at der skulle bestå en kutyme for, at ophavsretligt beskyttede
værker kan gengives i annoncer etc. uden betaling eller tilladelse. dette indebærer i
realiteten, at coop gør gældende, at ophavsretsloven skulle være ude af drift, hvilket
bestrides af würtz.
würtz bemærker indledningsvis, at det afgørende for hvorvidt, der kan anses for at
foreligge en sædvane, er om den er fast, almindelig, sædvanlig og rimelig samt at
domstolen i øvrigt kan anerkende indholdet af sædvanen ift. den pågældende sag. det er
i den forbindelse væsentligt at notere, at den kutyme, som coop gør gældende skulle
eksistere, i realiteten omfatter handlinger, som i henhold til ophavsretslovens regler er
omfattet af en eksplicit eneret tilhørende ophavsmanden, hvorfor der må stilles endog
meget stærke krav til dokumentation for en sådan kutymes eksistens. würtz gør
                                          - 50 -
gældende, at coop under ingen omstændigheder har løftet bevisbyrden for, at der
foreligger en fast sædvane eller kutyme. heller at denne skulle være almindelig og
rimelig.
coop har i deres forsøg på at løfte bevisbyrden for en kutyme fremlagte en række
billeder fra internettet, som både omfatter offentlige virksomheders hjemmesider, mit
eget kontors gamle hjemmeside, styling billeder fra instagram og til sidst annoncer for
dagligvarer. der er i den forbindelse påfaldende, at coop ikke har fremlagt nogen
eksempler på emballage, som viser brug af andres ophavsretligt beskyttede værker.
af det fremlagte materiale fremgår intet steds, om de gengivne anvendelser er sket med
ophavsretsindehaverens samtykke eller ej, endsige om der måtte være betalt for
anvendelsen. allerede af den grund kan det fremlagte materiale ikke tillægges nogen
som helst betydning ved sagens afgørelse.
i relation til mit kontors hjemmeside kan jeg specifikt oplyse, at alle de gengivne værker
tilhører virksomheder, der på daværende tidspunkt – og for fleres vedkommende stadig
– er klienter på kontoret, og vi kontaktede de forskellige rettighedshavere og modtog
deres tilladelse til at anvende værkerne på vores hjemmeside. jeg skal ikke kunne sige,
hvad sø- og handelsretten har gjort, men det er heller ikke afgørende for nærværende
sag.
til støtte for ¨würtz’ anbringende om, at det fremlagte materiale ikke kan tillægges
nogen betydning, har jeg for så vidt angår gengivelserne af fritz hansens møbler
ægget og svanen fremlagt en erklæring fra direktør jakob holm som bilag 38 (e. s
502), der klart og utvetydigt bekræfter, at fritz hansen a/s holder øje med krænkende
anvendelse af deres værker på internettet og påtaler ulovlig brug.
endvidere bemærkes, at en stor den af den fremviste service givet ikke er ophavsretligt
beskyttet. der henvises således til gengivelserne af mere eller mindre generisk hvidt
service og af housedoctors og brøstes serier. denne gengivelse kræver naturligvis ikke
samtykke i medfør af ophavsretsloven, hvis produkternes fremtoning ikke er beskyttet af
ophavsret.
i relation til den af advokat frank bøggild indhentede erklæring fra kreativtet og
kommunikation, kan det konstateres, at den af organisationen anførte ’lovlige brug’ ikke
omfatter en situation, hvor man specifikt udvælger et konkret udtryk i annoncen eller på
emballagen og sikrer sig, at det indgår som en nøje afpasset del af annoncen.
advokat frank bøggilds kone er politisk chef i kreativitet og kommunikation og det
formodes, at advokat frank bøggild har et forretningsmæssigt forhold organisationen,
hvorfor organisationen ikke kan anses for upartisk i relation til dette spørgsmål, og idet
der består meget direkte personlige forbindelser mellem kreativitet og kommunikation
og frank bøggild. endelig er det kreativtitet og kommunikations medlemmer, som
normalt vil være de ansvarlige i disse sager.
det gøres således samlet gældende, at coop ikke har løftet bevisbyrden for at den af
dem påståede kutyme eksisterer.
det gøres tillige gældende, at der intet steds i det fremlagt materiale er talt om brug af
beskyttede værker direkte på emballage, hvorfor en eventuel kutyme, som må fortolkes
                                          - 51 -
stærkt indskrænkende, ikke kan tillægges betydning i relation til den brug, coop har
gjort af wurtz værker direkte på emballagen.
uagtet om, der måtte bestå en kutyme gøres det afslutningsvis gældende, at coop ikke
er omfattet af denne kutyme i nærværende sag alt den stund, at würtz ved sin
henvendelse i 17. december 2012 krævede at coop standsede den krænkende adfærd og
at coop faktisk anerkendte krænkelsen og lovede at standse denne. coop kan ikke
herefter påberåbe sig en kutyme til forsvar.
würtz har krav på rimeligt vederlag, erstatning og godtgørelse
ifølge ophavsretslovens § 83, skal den, der overtræder ophavsretsloven §§ 2-3, betale
erstatning og rimeligt vederlag samt godtgørelse til rettighedsindehaveren for den skete
krænkelse. tillige kan der derudover fastsættes en godtgørelse til den forurettede for
ikke-økonomisk skade i medfør af ophavsretslovens § 83, stk. 3.
coop er i henhold til ophavsretsloven § 83 derfor forpligtet at betale erstatning, rimeligt
vederlag og godtgørelse for overtrædelserne af würtz’ ophavsrettigheder.
ifølge markedsføringslovens § 20, pådrager handlinger i strid med loven et
erstatningsansvar og den, der krænker eller uberettiget udnytter en andens ret i strid
med denne lov, skal betale et rimeligt vederlag herfor.
udgangspunktet ved fastsættelse af vederlag er, at coop skal betale det beløb würtz
forlanger, med mindre det må anses for ubilligt. dette følger af en analog anvendelse af
købelovens § 5. dette må navnlig være gældende i de situationer, hvor würtz ikke selv
udlåner sine værker til reklamebrug. det påstævnte beløb anses af würtz for rimelig
betaling for den skete særdeles omfattende brug af würtz’ designs.
würtz kan ikke dokumentere et direkte tab som følge af coops handlinger, hvorfor
würtz’ krav skal beregnes på baggrund af et rimeligt vederlag for den krænkende
udnyttelse, en rimelig godtgørelse for würtz’ ikke-økonomiske tab, samt erstatning for
den markedsforstyrrelse, som coop har påført würtz. vederlag tilkendes uanset om
rettighedsindehaveren har lidt et tab ved den krænkende adfærd.
vederlagsreglen i ophavsretslovens § 83 og markedsføringslovens § 20                     er
bevislettelsesregler, der fra lovgivers side har det formål at sikre, navnlig            at
vederlaget/erstatningen ikke sættes for lavt. hensynet ved reglen er således primært     at
varetage den skadelidtes interesser.         der er tale om en standardisering           af
kompensationsbeløbet.
nærværende sag vedrører spørgsmålet om, hvor meget det skal koste at gengive et
originalt værk på emballager og i reklamebrochurer. der foreligger efter skønspersonens
udsagn i relation til spørgsmål f (e.s. 118) ikke nogen kutyme indenfor branchen for,
hvor meget dette skal koste. würtz har ikke selv ønsket at udleje sine brugskunstværker
til brug i anden mands reklame, hvorfor der heller ikke der kan finde snogen rettetråd.
det vil derfor være naturligt at se på, hvorledes de i medfør af ophavsretsloven
godkendte rettighedsorganisationer takserer en sådan udnyttelse. som bilag 37 (e. s. 378)
er fremlagt copydan billedkunsts officielle prisliste, som viser, at copydan takserer brug
af et brugskunstværk på emballager til en grundtakst på kr. 1.193, hvortil lægges 15% af
                                           - 52 -
varens salgspris ex. moms. i modsætning til andre typer af gengivelse påvirkes
beregningen hos copydan ikke af, hvorvidt det er hele brugskunstværket, der fremgår af
emballagen, eller i øvrigt af, hvorledes gengivelsen finder sted.
det gøres fra würtz’ side gældende, at den af copydan angivne takst i mangel af
oplysninger om nogen som helst anden kutyme eller aftale skal lægges til grund ved
beregning af det rimelige vederlag.
coop har selv opgjort den samlede omsætning af varer under anvendelse af würtz’
værk til kr. 28.000.000. dette beløb fremkommer ved at gange tallene i kolonnerne ’ i alt’
og kolonnen ’udsalgspris’ i bilag 13 (e. s 224) med hinanden. würtz formoder, at tallene i
bilag 13 er opgjort ex. moms da der ikke fremgår andet af bilaget.
ved en beregnet omsætning på kr. 28.000.000 ex. moms udgør det beregnede vederlag i
henhold til copydans beregningsgrundlag kr. 4.201.198 ((15% af kr. 28.000.000) +kr.
1.198).
ved anvendelse af den royaltysats, som coop selv har angivet i bilag 13 – 8% -
fremkommer et vederlagskrav på kr. 2.240.000.
disse beløb tager alene hensyn til den anvendelse af würtz’ værker, som fremgår af
emballagerne, og der er ikke taget højde for det misbrug der har bestået i anvendelse af
würtz’ værker i diverse reklamebrochurer i flere uger, med et samlet oplag på flere
millioner eksemplarer. coops uberettigede gengivelse af würtz’ beskyttede værker i
husstandsomdelte reklamefoldere skal også efter würtz’ opfattelse udløse et særskilt
vederlag.
henset til samtlige disse forhold, og de anførte beregninger og som følge af, at
bestemmelserne foreskriver et ’rimeligt’ vederlag, har würtz samlet set nedlagt påstand
om betaling af et samlet vederlag på kr. 2.500.000.
ikke alle de i bilag 13 anførte produktemballager er fremlagt i sagen, men dette forhold
må komme coop til skade, da denne er nærmest til at kende til og besidde de
pågældende bilag. retten bør således lægge til grund, at würtz’ værker også er gengivet
på de emballager, som coop ikke har fremlagt billeder af.
würtz har ikke selv foretaget udlån mod betaling, da han ikke selv accepterer brug af sin
keramik i markedsføring af andres produkter, og det følger af skønspersonens udtalelse
re. spørgsmål f, at der efter hendes opfattelse ikke gælder nogen fast praksis på området.
würtz har til støtte for sin påstand fremlagt copydans faste takster (bilag 37, e. s. 378)
for gengivelse af beskyttede værker på blandt andet emballager. det fremgår af denne, at
copydan opkræver et beløb svarende til et grundbeløb på 1.195 + 15% af salgs
det gøres gældende, at coops brug af würtz’ designs har udgjort en så omfattende og
fremtrædende brug, at würtz er berettiget til vederlag beregnet på grundlag af coops
udsalgspris for de pågældende varer.
yderligere har coop haft et omfattende salg af varer, som åbenlyst har snyltet og
medført en risiko for udvanding af würtz’ keramik. dette har utvivlsomt medført
betydelig markedsforstyrrelse, som würtz rimeligvis bør tildeles erstatning for.
                                                 - 53 -
     det gøres således gældende, at würtz også på denne baggrund er berettiget til et
     vederlag af minimum en størrelse svarende til det påstævnte beløb.
     endeligt gør würtz gældende, at retten ved afgørelse af kravets størrelse tillige skal tage
     behørigt hensyn til den anselige fortjeneste som coop uretmæssigt har opnået ved den
     åbenbare krænkelse af würtz’ rettigheder.
     påstand om bøde
     af ophavsretslovens § 76, stk. 1, 1. pkt.:
             ”med bøde straffes den, som forsætligt eller groft uagtsomt overtræder § 2 eller § 3,”
           det gøres gældende, at coops brug af würtz’ design har været af så omfattende
           karakter, og at coop i øvrigt er fortsatte dette efter coop havde anerkendt den
           skete krænkelse og tillige efter würtz har krævet, at coop standsede den fortsatte
           krænkelse, at coops adfærd medfører, at coop skal pålægges bøde. coop har
           uden tvivl handlet med forsæt til krænkelserne.
     adciterede
     afslutningsvis gøres det gældende, at forholdet mellem adciterede og coop ingen
     betydning har for forholdet mellem würtz og coop. hvad coop måtte have aftalt med
     adciterede påvirker ikke på nogen måde würtz eller dennes retsstilling.”
for sagsøgte, coop danmark a/s, er der i det væsentlige procederet i overensstemmelse
med påstandsdokumentet af 10. april 2017, hvoraf fremgår bl.a.:
     1.      ”würtz kræver betaling af kr. 2.500.000, straf, forbud, anerkendelse, destruktion
         og offentliggørelse, fordi en del af en tallerken eller skål - som ingen forbrugere kan
         genkende (e389-390) - er blevet vist i coop-aviser eller på emballager, fx:
     2.      en sådan brug af genstande/regi, fx til dagligvarehandlens præsentation af
         madvarer, er udtryk for en helt sædvanlig, accepteret og langvarig praksis, jf.
                                          - 54 -
   brancheerklæringen i e501: "hvor brugskunstgenstande ikke er velkendte hos den
   almindelige forbruger og ikke fungerer som blikfang men benyttes på en ikke fremtrædende
   måde som en naturlig eller integreret del af det miljø, markedsføringen gengiver – fx fordi
   genstandene … er placeret som baggrund, kun er delvis synlige, eller tjener en praktisk
   funktion som fx et bord, en lampe, en tallerken eller en vase – er det sædvanligt, at brugen
   finder sted uden indhentelse af samtykke fra eller betaling til rettighedshaveren". denne
   praksis er desuden i overensstemmelse med et ulovbestemt de minimis-princip og
   kodificeret i ophavsretslovens § 23, stk. 3.
3.      praksis er endvidere illustreret af a) 100 eksempler på lignende brug fra
   supermarkeders tilbudsaviser (e505-604) - og et ubenyttet tilbud til würtz (e91, pkt.
   1) om fremlæggelse af hundredvis af yderligere eksempler - b) en række eksempler
   fra emballager (e605-633 i tillægsekstrakten), c) advokat løjes egen hjemmeside
   (e429-434), d) domstolenes hjemmesider (e469-472), e) nogle få eksempler blandt
   utallige fra internettet (e473-500), og f) et antal eksempler på brug af netop würtz'
   keramik i forskellige madsammenhænge fundet på sekunder via instagram (e435-
   468). tusindvis af yderligere eksempler på anvendelse af tilsvarende brugsgenstande
   i fx annoncer kan let fremfindes til illustration af den almindelige praksis, hvor
   brugsgenstande ikke fungerer som hovedmotiv og ikke er unaturligt fremtrædende
   elementer eller snyltende blikfang men udgør et praktisk, underordnet og neutralt
   element i en relevant sammenhæng.
4.      selv om tallerkenerne og skålene måtte være ophavsretlig beskyttede, er der i
   sagen alene tale om en sådan acceptabel brug, der hverken er illoyal eller snyltende,
   og som alene angår præsentation af ikke-konkurrerende varer. visningen af dele af
   würtz' produkter udgør netop ikke et hovedmotiv i præsentationen men en uvigtig
   baggrund i overensstemmelse med skik og brug. for coop er det underordnet, om
   det er keramik fra netop würtz, der bruges, og hverken coops kunder eller andre
   forbrugere vil kunne se, om keramikken er fra würtz.
5.      som dokumentation for at a) würtz' keramik ikke er kendt og heller ikke
   genkendelig i coops produktpræsentation, b) brugen er uden økonomisk værdi for
   coop og c) brugen ikke skader würtz' kunstneriske anseelse eller har økonomisk
   skadevirkning for würtz, har kantar gallup gennemført forbrugeranalyser af
   forholdene (e383-414). analyserne er gennemført ved, at kantar gallup har vist
   halvdelen af respondenterne et eksempel på en annonce og en emballage, hvor
   coops madprodukt er anrettet på en tallerken eller i en skål fra würtz. den anden
   halvdel af respondenterne har fået forevist nøjagtigt samme billede med præcis
   samme komposition, men hvor würtz' produkt er udskiftet med en generisk og
   ukendt tallerken/skål. det ses, at denne forskel ingen effekt har på forbrugernes
   afkodning af materialet.
6.      det ses også, at under 2% finder tallerkenen/skålen vigtig for annoncen, uanset
   om den er fra würtz eller en anden producent, at 90% finder tallerkenen/skålen uden
   betydning for annoncen (inkl. ved ikke), mens kun 2% får mindre interesse i
   tallerkenen/skålen pga. annoncen – hvorimod dobbelt så mange eller 3 gange så
   mange (4% og 6%) faktisk får øget lyst til at vide mere om würtz' skål/tallerken og
   måske købe den pga. annoncen/emballagen, at würtz' tallerken/skål ingen
   påvirkning har på, hvor indbydende coops mad præsenteres, at ca. hver fjerde tror,
   de kender tallerkenen, og ca. hver tyvende tror, de kender skålen, uanset om den er
   fra würtz eller en anden producent - men ingen i disse svargrupper nævner würtz
   som producent uhjulpet, og kun 1% af hele populationen ved et hjulpet spørgsmål
   svarer ja til, at de kender würtz' produkter, og endelig at ingen af de respondenter,
   der kender würtz' produkter, svarer, at brugen af würtz' tallerken i coops annoncer
   har påvirket deres opfattelse af würtz' produkter.
                                                 - 55 -
     7.        også analyserne dokumenterer således, at a) würtz' produkter uden effekt
         kunne være udskiftet med en generisk, ubeskyttet hvid tallerken eller sort skål, b)
         würtz ikke har lidt kunstnerisk skade som følge af coops brug, og c) der absolut
         intet grundlag er for et betalingskrav, selv hvis coops brug blev anset som
         retsstridig. der er intet bevis for noget økonomisk tab, og et vederlagskrav skal
         fastsættes i overensstemmelse med, hvad würtz kunne have opnået på markedet.
         coops provokation herom (e89, pkt. 1) er imidlertid uopfyldt, og havde würtz
         forlangt betaling for brugen, ville coop have afvist det og blot gjort brug af andre
         (ikke-beskyttede) produkter.
     8.        rekvisitter i coop-selskabernes tilbudsaviser og på emballagen - fx keramik fra
         würtz - udvælges, fremskaffes, opstilles og fotograferes af professionelle fotografer
         og reklamebureauer, herunder gab og konstellation & republica, for hvis tiltag
         coop i bedste fald kan have et subsidiært hæftelsesansvar. på baggrund af
         skitsetegninger/fotobriefs, der alene beskriver en stemning og et udtryk men ikke
         nævner bestemte genstande, er det op til fotografen/bureauet at udvælge egnede
         genstande og sikre, at de anvendes uden at krænke andres rettigheder. processen fra
         foto til færdig emballage illustreres af e416, 190f og 382. konkret har fotograferne
         henvendt sig til würtz' eneste autoriserede forhandler i danmark, h. skjalm p, og
         indgået en lejeaftale om retten til at gøre brug af würtz' keramik og betalt 35 % af
         udsalgsprisen herfor (e136-138). h. skjalm p og dermed også würtz – der har kendt
         eller burde have kendt til en sådan udlejning - har herved samtykket i den skete brug
         af keramikken.
     9.        efter pkt. 3 og 5c i samarbejdsaftalerne med gab for 2010-2013 (e125, 131, 140 og
         178) skal gab sikre fornøden rettighedsclearing, og sker det ikke, har coop
         regreskrav mod gab for alle omkostninger, der følger af en overtrædelse. gab har
         således udvalgt, fremskaffet, opstillet og fotograferet würtz' produkter og har som
         professionel fotograf ansvaret for at sikre, at keramikken på emballagefotografierne
         (e149) kunne benyttes til den forudsatte brug, herunder sikre at aftalegrundlaget var
         på plads over for underleverandøren h. skjalm p. gab's sidste emballagefotografi
         for coop med würtz' produkter blev taget i september 2013, og første påtale af
         emballagen skete i november 2013 (e198). en tidligere information fra coop til gab
         om henvendelserne fra würtz ville derfor ikke have haft betydning for sagen.
     10.       coop valgte allerede i 2014 at betale würtz kr. 50.000 (e26), hvilket skete uden
         erkendelse af skyld i håbet om at sagen kunne finde en rimelig, udenretlig afslutning.
         dette ønskede würtz imidlertid ikke. selv hvis der var retligt grundlag for krav i
         sagen, er det aldeles uproportionelt at kræve betaling af 2.500.000, forbud,
         anerkendelse, offentliggørelse og krav om bødestraf, der i øvrigt er indtalt for sent, jf.
         straffelovens § 96. destruktion er ligeledes uaktuelt, da de pågældende aviser og
         emballager for længst er borte fra markedet.”
for den adciterede part, graae armgaard & bangsbo photography aps, er der i det
væsentlige procederet i overensstemmelse med påstandsdokumentet af 10. april 2017, hvoraf
fremgår bl.a.:
     ”der foreligger ingen krænkelse
     overordnet gøres det gældende, at der ikke foreligger nogen krænkelse i hovedsagen
     mellem würtz og coop.
                                          - 56 -
***
würtz’ keramik er ikke beskyttet af ophavsretsloven, herunder fordi der ikke er tale om
en individuel skabende åndsindsats præget af würtz’ kreativitet.
***
würtz’ keramik er ikke beskyttet af markedsføringsloven, herunder fordi det ikke
besidder det fornødne særpræg.
***
coops brug af keramikken er over for würtz ikke retsstridig, herunder hverken således
at der er sket krænkelse af ophavsretslovens § 2, § 3, stk. 2 eller markedsføringslovens § 1.
gab kan ikke gøres ansvarlig for de påståede krænkelser i hovedsagen
såfremt der foreligger en krænkelse, gøres det overordnet gældende, at gab ikke kan
gøres ansvarlig for de påståede krænkelser, herunder hverken efter ophavsretsloven,
markedsføringsloven eller på noget andet grundlag i øvrigt.
***
coop og gab havde et formaliseret samarbejde fra omkring 2006 til 2013. coop indgik
aftale med gab om at foretage fotografering til brug for emballager mm. af produkter,
som handles gennem coop.
gab har under hele samarbejdet været underlagt coops instrukser i relation til
udførelsen af arbejdet. i denne forbindelse henvises blandt andet til samarbejdsaftalerne i
e s. 124 – 144.
dette kommer endvidere til udtryk i de ”fotobriefs”, som gab modtog før fotografering,
jf. eksempelvis e s. 150.
hertil kommer også, at coop igennem hele samarbejdet har stået for den endelige
godkendelse af fotografierne, jf. eksempelvis e s. 160.
det gøres gældende, at coop i det hele var ansvarlig for fremstillingen og indholdet af de
fotografier, som gab tog til coop under parternes samarbejde.
***
coop har selv ansvaret for blandt andet udarbejdelse af den endelige emballage ved brug
af de fotografier, som gab leverede til coop efter coops instrukser.
coop har endvidere selv ansvaret for påsætning af emballager på deres varer,
markedsføring af varerne og distribution og salg af varerne.
gab har således ikke været involveret i nogen brug af fotografierne bortset fra det ene
forhold, at gab har taget selve billederne.
                                          - 57 -
omvendt gøres det gældende, at coop – foruden at have ansvaret for selve fremstillingen
og indholdet af fotografierne – også har ansvaret for al øvrig brug af fotografierne.
coop har ikke regres over for gab
det gøres overordnet gældende, at coop ikke har ret til regres over for gab i denne sag,
hverken baseret på samarbejdsaftalen eller på andet grundlag.
***
coop har adciteret gab i sagen med henvisning til bestemmelsen i afsnit 3, a. i de
samarbejdsaftaler, som findes imellem parterne.
bestemmelsen har følgende ordlyd, jf. eksempelvis e s. 125 (egen fremhævning):
”a. såfremt der ved gabs udarbejdelse af opgaver sker overtrædelse af gældende
lovgivning eller af tredjemands rettigheder, som gab er ansvarlig for, har coop trading
regres over for gab for alle omkostninger, som måtte følge af overtrædelsen.”
samarbejdsaftalerne er ensidigt udarbejdet af coop, og det gøres gældende, at
koncipistreglen finder anvendelse på samarbejdsaftalerne.
enhver uklarhed skal således fortolkes til ulempe for coop, som må bære risikoen for
uklarheden.
***
bestemmelsen i samarbejdsaftalen giver alene coop et regreskrav, hvor gab er ansvarlig
for en overtrædelse.
som anført kan gab ikke gøres ansvarlig for de påståede krænkelser i sagen, og det
gøres herefter gældende, at coop allerede af denne grund ikke kan rette et krav mod
gab med henvisning til samarbejdsaftalerne.
***
det gøres gældende, at bestemmelsen i samarbejdsaftalerne desuden alene finder
anvendelse i forhold til selve den fotografering (”opgave”), som gab foretog for coop
under parternes samarbejde, og at gab af denne grund ikke kan gøres ansvarlig for
mulige krænkelser, som måtte være sket efter fotograferingen.
bestemmelsen om coops regreskrav skal tilsidesættes
såfremt coop har et regreskrav over for gab baseret på samarbejdsaftalen, gøres det
gældende, at bestemmelsen i samarbejdsaftalen skal bortfalde/tilsidesættes.
***
                                            - 58 -
der er er tale om en bestemmelse, der som kriterie for anvendelsen kræver, dels at en
overtrædelse er sket i forbindelse med gabs udarbejdelse af fotografier (opgaver), dels at
gab er ansvarlig for en sådan overtrædelse.
disse kriterier er som nævnt ikke opfyldt.
såfremt bestemmelsen alligevel skulle kunne anvendes til at rette et regreskrav mod
gab, er der tale om en på alle måder uforudsigelig og for gab særdeles belastende
retsfølge.
i det omfang bestemmelsen kan anvendes i denne sag, gøres det således gældende, at
bestemmelsen i sin helhed skal erklæres ugyldig/tilsidesættes efter aftalelovens §§ 33 eller
36 eller øvrige aftaleretlige principper, herunder bristede forudsætninger.
coop har tilsidesat sin loyale oplysningspligt og handlet i ond tro
det gøres overordnet gældende, at coop har tilsidesat sin loyale oplysningspligt i
samarbejdet med gab, herunder at coop har handlet i ond tro.
***
coop har beviseligt siden 17. december 2012 (e s. 145) været i ond tro om berettigelsen af
anvendelsen af würtz’ keramik og har tilbageholdt denne information for gab.
***
samtlige af de for gab relevante billeder i sagen anført i e s. 149 er blevet taget efter, at
coop blev bragt i ond tro i relation til berettigelsen af anvendelsen af würtz’ keramik,
med undtagelse af varerne anført som a, b og j i bilaget.
coop har bevidst undladt at fravælge würtz’ keramik som brug på de billeder, som
skulle bruges til coops emballager, uanset coop var i ond tro om berettigelsen af brugen.
gab har handlet i god tro
det gøres overordnet gældende, at gab har handlet i god tro.
***
det er ubestridt, at h. skjalm p. de facto var eneforhandler af würtz’ produkter i perioden
for de påståede krænkelser.
på tidspunktet for den påståede krænkelse udgjorde h. skjalm p således – for alle andre
end særligt udvalgte restauranter og lignende – den eneste adgang til würtz’ keramik.
det gøres gældende, at würtz og h. skjalm p. må identificeres i denne sag i relation til
deres viden om udleje af würtz’ keramik og brugen af denne som fotoregi i forbindelse
med fotografering, subsidiært at h. skjalm p kan betragtes som repræsentant for würtz.
gab har således med rette kunnet gå ud fra, at brugen af würtz’ produkter efter leje hos
h skjalm p. var tilladt og accepteret af würtz.
                                           - 59 -
würtz har udvist egen skyld
det gøres overordnet gældende, at würtz har udvist egen skyld.
***
gab har igennem mere end 20 år lejet regi hos h. skjalm p mod betaling af en leje
svarende til 35 % af udsalgsprisen. dette stemmer overens med den praksis, som findes i
detailledet, og som findes refereret i skønsmandens svar på spørgsmål f med følgende
ordlyd (e s. 118):
”der er i branchen, efter skønspersonens opfattelse, en ikke formuleret eller nedskrevet
praksis, men dog en alment kendt praksis, for at det i detailleddet, altså i butikkerne, at
man ofte modtager en procentdel af salgsprisen på et givent produkt der lånes ud som
regi til styling af fotos til magasiner, bøger og andet trykt og digitalt materiale. i disse
tilfælde er betalingen for leje af produkterne ofte mellem 8 og 30 % af udsalgsprisen.”
det er endvidere ubestridt, at h skjalm p. de facto var eneforhandler af würtz’ produkter
i perioden for de påståede krænkelser.
på denne baggrund opfordrede (adc. e) gab würtz til at redegøre for, om man på
anden måde – idet man ikke har reguleret forholdet herom kontraktuelt i forhold til h.
skjalm p – har gjort sig bestræbelser på at sikre sig imod overtrædelser af den påståede
ophavsret til keramikken, herunder særligt i forbindelse med udlejning igennem h.
skjalm p.
opfordringen er ikke besvaret, og retten må på denne baggrund kunne lægge til grund,
at würtz på ingen måde har gjort sig bestræbelser på at sikre sig imod overtrædelser af
den påståede ophavsret til keramikken i forbindelse med udlejning igennem h. skjalm p.
coop har udvist egen skyld og tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt
det gøres overordnet gældende, at coop har udvist egen skyld og tilsidesat sin
tabsbegrænsningspligt.
***
coop har siden 17. december 2012 (e s. 145) været i ond tro om berettigelsen af
anvendelen af würtz’ keramik. dette er blevet indskærpet overfor coop blandt andet den
18. november 2013 (e s. 198).
på trods af dette har coop undladt at tilbagekalde de varer og emballager, hvor würtz’
keramik blev anvendt.
coop har endvidere handlet illoyalt over for gab, jf. ovenfor.
det mulige krav, som coop har over for gab skal bortfalde, subsidiært nedsættes til et absolut
minimum
                                                  - 60 -
       det gøres overordnet gældende, at coops mulige krav over for gab skal bortfalde,
       subsidiært nedsættes til et absolut minimum, herunder blandt andet efter
       erstatningsansvarslovens § 24 med henvisning til blandt andet kravets størrelse, det
       påståede ansvars beskaffenhed, würtz’ interesse og omstændighederne i øvrigt.
       ***
       der henvises i det hele til det anførte ovenfor.
       gab modtog et honorar på kr. 26.978 for at tage de for gab relevante billeder (e s. 149),
       jf. e s. 181. honoraret for billede a, b og j, som er de eneste billeder, der er taget før, at
       coop beviseligt var i ond tro om berettigelsen af anvendelsen af würtz’ keramik, udgør
       alene kr. 9.163.
       coops omsætning relateret til billederne udgør ca. 28.000.000.
       hertil kommer, at coops seneste årsrapport udviser et resultat på kr. 456.000.000 (e s.
       313) mens gabs seneste årsrapport udviser et resultat på kr. -11.428 (e s. 307)”.
sø- og handelsrettens begrundelse og resultat
sagens hovedspørgsmål er, om det er en krænkelse af kasper heie würtz’ rettigheder efter
ophavsretsloven og markedsføringsloven, at coop uden hans tilladelse har anvendt würtz’
tallerkner og skåle i deres markedsføring af coops varer i fotos på emballager og
tilbudsaviser. heri indgår spørgsmålet om, hvorvidt dette porcelæn nyder beskyttelse efter
ophavsretsloven og markedsføringsloven. hvis der konstateres en krænkelse, opstår der
spørgsmål om navnlig betaling af vederlag for brugen, og om fotografen, det vil sige det
adciterede selskab gab, skal friholde coop for kravet.
sø- og handelsretten finder det på baggrund af skønsmanden, pil bredahls, erklæring og
forklaring, forklaringen fra kasper heie würtz og besigtigelse af det pågældende porcelæn
godtgjort, at porcelænet er resultatet af en sådan selvstændig skabende indsats, at det som
brugskunst nyder beskyttelse efter ophavsretsloven.
beskyttelsen efter ophavsretsloven medfører, at würtz som udgangspunkt har eneret til at
råde over værket ved at fremstille eksemplarer heraf og gøre dem tilgængelig for
offentligheden, jf. ophavsretslovens § 2. denne eneret til eksemplarfremstilling omfatter
                                             - 61 -
retten til at gøre værkerne tilgængelige for offentligheden ved fotografering og optryk, her
sket som led i markedsføring af coops varer.
coop skal derfor påvise, at deres brug generelt eller konkret falder ind under en undtagelse
til ophavsretslovens § 2 om ophavsmandens eneret, for at få ret i deres synspunkt om, at der
ikke foreligger en krænkelse.
to dommere (karin schou andersen og mads bundgaard larsen) udtaler herefter:
vi finder ikke, at coop har løftet bevisbyrden for, at der eksisterer en kutyme eller
branchesædvane, som fraviger ophavsretslovens beskyttelse for så vidt angår anvendelse i
bl.a. reklameaviser af brugskunst, som ikke er velkendt hos den almindelige forbruger, på
den måde, at dette kan anvendes uden ophavsmandens samtykke, når det ikke fungerer som
blikfang, men benyttes på en ikke fremtrædende måde som en naturlig del af miljøet. det
bemærkes i den forbindelse, at udtalelsen herom fra kreativitet & kommunikation efter sin
ordlyd angår spørgsmålet om, hvorvidt det er sædvanligt, at sådan brug finder sted uden
indhentelse af samtykke fra eller betaling til rettighedshaveren. hvilket meget vel kan være
tilfældet efter de afgivne forklaringer herom, som i øvrigt heller ikke kan danne grundlag for
antagelse af en sædvane. der er herved tillige henset til den modstående erklæring fra
design denmark og til, at det kræver stærke holdepunkter at komme frem til, at
ophavsretslovens beskyttelse på dette punkt alene skulle gælde værker, som er velkendte
hos den almindelige forbruger.
for så vidt angår undtagelser til ophavsretslovens § 2 i øvrigt finder vi, at coops brug af
værkerne ikke falder ind under undtagelsen i ophavsretslovens § 23, stk. 3, eller princippet i
denne bestemmelse, som omfatter gengivelse af underordnet betydning i aviser, tidsskrifter,
film og fjernsyn af kunstværker, der af ophavsmanden er overdraget til andre.
spørgsmålet er herefter, om coops brug af würtz’ keramik enten generelt eller konkret
falder ind under den ulovbestemte undtagelse til ophavsretsloven, som omfatter navnlig
rent tilfældig og underordnet brug af værkerne (de minimis-princippet). coops brug af
                                            - 62 -
würtz’ værker kan ikke anses for tilfældig i ophavsretslovens forstand, og generelt set kan
brugen heller ikke siges at være af underordnet betydning i de fremlagte reklameaviser og
på de fremlagte emballager, hvilket også understøttes af skønsmandens erklæring. dog er
der for så vidt angår den brug, der er sket på emballagen for coops og rainbows hele flåede
tomater, partypølser uden skind, hotdogpølser i lammetarm og laksefilet med urter, tale om
en så underordnet del af værket, at der for så vidt angår disse emballager må ske frifindelse.
for så vidt angår de øvrige emballager og fotos finder vi af de anførte grunde, at coop ved
den eksemplarfremstilling af kasper heie würtz’ værker, som i øvrigt fremgår af bilag 1, 24
og 25, har krænket kasper heie würtz ophavsret til værkerne. af de samme grunde og
under hensyn til, at den væsentligste del af krænkelsen skete i tiden efter würtz henvendelse
til coop den 17. december 2012, finder vi endvidere, at der foreligger en overtrædelse af
markedsføringslovens § 1. for så vidt angår ophavsretslovens § 3, stk. 2, finder vi tillige, at
denne bestemmelse er overtrådt, idet den skete brug efter sin karakter og omfang er egnet til
at have virket krænkende for würtz’ keramikkens anseelse eller egenart.
würtz har herefter krav på et rimeligt vederlag for den skete eksemplarfremstilling, jf.
ophavsretslovens § 83 og markedsføringslovens § 20, stk. 3. det er efter den skete
bevisførelse ikke muligt nøjagtigt at bestemme krænkelsens omfang, men retten lægger med
det anførte bevisresultat sammenholdt med opgørelsen over emballager i bilag 13 til grund,
at der i hvert fald er tale om mere end 1 mio. emballager eller reklamer. der er ikke påvist en
tilstrækkelig sammenhæng mellem brugen omfattet af denne sag og de fremlagte takster fra
copydan. derfor fastsætter vi vederlaget skønsmæssigt ud fra krænkelsens karakter, omfang
og tidsmæssige udstrækning samt de forklaringer, der er afgivet om markedsforholdene.
vederlaget fastsættes herved til 200.000 kr. (ud over de 50.000 kr., som coop betalte til würtz
efter sagens anlæg i 2014).
efter det bevisresultat, som fremgår ovenfor, er det ikke muligt for retten at korrigere de
foreliggende påstande 1, 2 og 3 sådan, at de alene rammer de krænkelser, som fremgår
ovenfor. ud over, at der er sket frifindelse for nogle af de emballager, som er omfattet af
påstanden, skal det også bemærkes, at bilag 24 omfatter emballage med en skål, som ikke
hidrører fra würtz. derfor stemmer vi for at frifinde for påstand 1, 2 og 3, mens vi for så vidt
                                             - 63 -
angår påstand 4 om vederlag som anført stemmer for at tage denne til følge med 200.000 kr.
med rente som påstået.
for så vidt angår påstand 5 om bøde skal det bemærkes, at adgangen til privat påtale med
påstand om straf efter ophavsretslovens § 76 bortfalder, når den berettigede ikke har anlagt
sag inden 6 måneder efter, at han har fået sådan kundskab, at han har haft tilstrækkeligt
grundlag for sagsanlæg, jf. straffelovens § 96, stk. 1. würtz blev opmærksom på de første
krænkelser i slutningen af 2012, hvorefter parterne igen i slutningen af 2013 og januar 2014
havde korrespondance vedrørende yderligere krænkelser. muligheden for privat påtale med
krav om straf for overtrædelse af ophavsretslovens § 76 var derfor bortfaldet, da würtz
anlagde denne sag den 22. august 2014. dette er et forhold, som retten påser af egen drift,
uanset om og i givet fald hvornår sagsøgte gør det gældende. derfor stemmer vi for at
frifinde coop for påstand 5.
der er efter krænkelsens karakter og omgang og den tid, der er forløbet, ikke grundlag for at
tage påstand 6 om offentliggørelse til følge. derfor stemmer vi for at frifinde for påstand 6.
for så vidt angår forholdet mellem coop og fotograferne gab fremgår det af punkt 3 i
parternes samarbejdsaftale, at hvis der som led i gab’s opgaveløsning for coop sker
overtrædelse af gældende lovgivning eller af tredjemands rettigheder, som gab er ansvarlig
for, har coop regres over for gab for alle omkostninger, som måtte følge af overtrædelsen.
vi finder, at de skete overtrædelser er omfattet af denne bestemmelse. men coop blev gjort
opmærksom på overtrædelserne den 17. december 2012, og den væsentligste del af
krænkelserne fandt sted herefter og i 2013. vi finder på den baggrund ikke, at det skal
komme gab til skade, at coop ikke formåede at bringe krænkelsen til ophør mere effektivt,
og idet vi finder at måtte lægge til grund, at tvisten ikke var kommet videre, hvis coop
havde standset krænkelserne umiddelbart efter würtz henvendelse, stemmer vi for at
frifinde gab. det betyder ikke noget for dette resultat, om coop i deres organisation kunne
have fået et overblik hurtigere, end de gjorde. risikoen herfor påhviler coop.
                                              - 64 -
vi stemmer herefter samlet for at tage würtz påstand 4 til følge med 200.000 kr. og i øvrigt at
frifinde coop, ligesom vi stemmer for at frifinde gab.
for så vidt angår sagsomkostningerne stemmer vi for at ophæve disse både i forholdet
mellem würtz og coop og i forholdet mellem coop og gab. begrundelsen herfor er, at der
har været to væsentlige spørgsmål i begge sager. nemlig spørgsmålet om krænkelse, som
würtz i det væsentlige har fået ret i over for coop, og som coop i det væsentlige har fået ret i
over for gab. og spørgsmålet om vederlagets størrelse, om coop i det væsentlige har fået
medhold i over for würtz, og som gab i det væsentlige har fået medhold i over for coop.
én dommer (kai wöldike bested) udtaler:
som det fremgår ovenfor, er jeg enig i, at coop skal påvise, at coops brug generelt eller
konkret falder ind under en undtagelse til ophavsretslovens § 2 om ophavsmandens eneret,
for at få ret i deres synspunkt om, at der ikke foreligger en krænkelse.
jeg finder, at coops brug af würtz’ keramik i den foreliggende sag har en karakter af en
underordnet og tilfældig brug, som falder ind under ophavsretslovens generelle
ulovbestemte undtagelse fra reglerne om eksemplarfremstilling. jeg lægger i den forbindelse
vægt på, at würtz keramik ikke kan anses for velkendt og på, at würtz’ keramik ikke
anvendes som blikfang i de pågældende reklamer og emballager. keramikken har således
alene været anvendt på en ikke fremtrædende måde som en naturlig del af miljøet. jeg finder
endvidere, at det må anses for helt tilfældigt, at den anvendte keramik har været fra netop
würtz, hvilket i høj grad understøttes af, at forbrugerundersøgelserne i sagen viser, at ingen
forbrugere af sig selv kan identificere keramikken i den foreliggende markedsføring som
würtz’, hvilket det i øvrigt kan lægges til grund, at heller ingen hos hverken coop eller gab
har gjort.
da der således samlet set er tale om underordnet og tilfældig brug af ikke velkendt – eller
overhovedet genkendelig – brugskunst, finder jeg, at der hverken foreligger en overtrædelse
                                              - 65 -
af ophavsretsloven eller markedsføringsloven, hvorfor jeg af denne grund stemmer for i det
hele at frifinde såvel coop som gab.
der afsiges dom efter stemmeflertallet.
                                       thi kendes for ret
coop danmark a/s skal inden 14 dage betale 200.000 kr. med procesrente fra den 22. august
2014 til k.h. würtz v/ kasper heie würtz.
i øvrigt frifindes coop danmark a/s for påstandene nedlagt af k.h. würtz.
graae, armgaard og bangsbo photography aps frifindes.
ingen af parterne i de to sager skal betale sagsomkostninger til hinanden.
kai wöldike bested                 mads bundgaard larsen               karin schou andersen
* 44.391 mio.
berigtiget den 28. juni 2017 i medfør af retsplejelovens §221, stk. 1.
mads bundgaard larsen
