 -
                                  udskrift
                                      af
                    sø- og handelsrettens dombog
                                  ──────────
den 11. februar 2000 har retten i sag
h-0185-97
jette lis jensen
(advokat thomas mardahl petersen (prøve))
   mod
 yvonne vander larsen
(advokat henrik scharling)
afsagt følgende
                                    d o m:
sagen er opstået i forbindelse med opløsningen af et interessentskab om driften af en
frisørsalon mellem sagsøgeren, jette lis jensen, og sagsøgte, yvonne vander larsen, der er
søskende. sagsøgeren gør navnlig gældende, at sagsøgte, der stod for regnskabsføringen i in-
teres- sentskabet, har holdt indtægter uden for driftsregnska- bet.
sagens omstændigheder
                                               - 2 -
sagsøgte er frisøruddannet og har siden 1980 drevet sa lon young hair på frederiksberg. ved
slutseddel af 23. december 1993 solgte sagsøgte halvdelen af frisørforretningen til sagsøgeren,
der ligeledes er frisøruddannet. salget skete med henblik på, at parterne skulle drive
forretningen sammen i interessentskabsform fra den 1. april 1994, og at sagsøgeren skulle
overtage forretningen som eneejer fra den 1. januar 1999.
parterne drev forretningen i fællesskab i 1994, 1995 og 1996. forretningens medarbejdere
bestod foruden sagsøgeren og sagsøgte af en fastansat frisørsvend, poul nielsen, og to elever.
sagsøgeren arbejdede på fuld tid og sagsøgte i 21 timer om ugen. i en periode i 1996 havde
sagsøgeren barselorlov.
     sagsøgte forestod bogføring og udarbejdelse af måneds- og kvartalsbalancer. parterne
gennemgik løbende månedsbalancerne sammen. kvartals- og årsregnskaber blev udarbejdet af
registreret revisor sven-erik jensen, og parterne gennemgik disse med revisoren.
regnskabsmæssigt blev der forlods tillagt hver af parterne en "svende- løn", og resten af
driftsregnskabet blev fordelt ligeligt mellem parterne og opført på deres kapitalkonti.
i januar 1997 fik sagsøgte tilbud om at købe yderligere en frisørsalon i området. i forbindelse
med parternes drøftelser om køb af denne forretning opstod der imidlertid uenighed mellem
dem, og sagsøgeren begærede interessentskabet opløst. sagsøgeren udtrådte herefter af
interessentskabet med virkning fra den 1. januar 1997, således at sagsøgte samtidig overtog
interessentskabets aktiver og passiver.
bogføringen
forretningen anvendte et elektronisk regnskabsprogram, frista-front, der er udviklet specielt
til frisørbranchen.
     regnskabsføringen foregik på den måde, at forretningens medarbejdere førte den daglige
kassekladde elektronisk på en bærbar computer, der fungerede som forretningens kasse. den,
der lukkede forretningen, afsluttede kassekladden, foretog afstemning på computeren og
indlagde den del af den kontante beholdning, der oversteg 500 kr., i døgnboks. fredagens og
lørdagens omsætning blev dog af den pågældende medarbejder afleveret til sagsøgte på
hendes bopæl. hvis sagsøgte havde ferie af længere varighed, blev fredagens og lørdagens
omsæt- ning afleveret i døgnboks i banken.
     afslutningen af kassekladden på computeren medførte, at dagens regnskab af programmet
blev overført til en diskette, som den pågældende medarbejder gav til sagsøgte, der herefter
                                                - 3 -
indlæste den i en computer på hendes bopæl, hvor bogføring skete i programmets regn-
skabsmo- dul.
det elektroniske regnskabsprogram indeholder en regnskabsdel og en kundedel. kundedelen
består af et elektronisk kundekartotekskort, hvorpå forretningens medarbejdere har registreret
forskellige oplysninger om kunderne under et kundenummer, herunder dato for første og
seneste kundebesøg. kundedelen indeholder endvidere en salgsoversigt over hver kunde,
hvorpå der er registreret oplysninger om datoer for behandlinger, kodenummer for den, der
har behandlet kunden, specifikation af behandlingen, varekøb og angivelse af pris.
     regnskabsprogrammet indeholder endvidere en såkaldt front, der er et spejlbillede af de
registreringer, der foretaget i kundekartoteket.
     i februar 1997 - efter at parternes uoverensstemmelse var opstået - lod sagsøgeren
forretningens kundekartotek med salgsoversigter samt fronten kopiere til sig selv. hun har på
grundlag heraf fremlagt udskrifter af 14 kundekartotekskort med tilhørende salgsoversigter,
som hidrører fra det kopierede materiale, og som efter hendes opfattelse skal vise, at
regnskabstallene ikke er korrekte.
told & skats agterskrivelse
sagsøgeren rettede herefter henvendelse til told & skat under angivelse af, at forretningens
omsætning ifølge kundekartoteket var større end den, som regnskaberne udviste. told- og
skatteregionen meddelte herefter i en skrivelse af 9. juli 1997 sagsøgte, at regionen agtede at
foretage en skønsmæssig ansættelse af interessentskabets afgiftstilsvar for perioden 1. januar
1995 til 31. december 1996 på grundlag af forskellen mellem omsætningen i
interessentskabets regnskaber og den konstaterede omsætning i henhold til det materiale, som
sagsøgeren havde fremsendt.
     agterskrivelsen mundede ud i en skønsmæssig ansættelse af 17. marts 1998, hvorefter
forretningens afgiftstilsvar for perioden 1. januar 1995 til 31. december 1996 blev ansat til
440.000 kr., hvilket udløste et for lidt angivet momstilsvar på 98.650 kr. afgiftstilsvaret var
beregnet på grundlag af en omsætning for 1995 på 1.128.327 kr. i henhold til forretningens
årsregnskab og en omsætning for 1996 på 1.826.100 kr., der fremkom på grundlag af de
oplysninger fra kundekartoteket i forretningens edb-system, som sagsøgeren havde udleveret
til told- og skatteregionen.
     sagsøgte påklagede imidlertid told- og skatteregionens afgørelse til landsskatteretten, der
ved kendelse af 2. februar 1999 nedsatte det for lidt angivne momstilsvar til 0 kr., idet
                                               - 4 -
landsskatteretten fandt, at told- og skatteregionens ansættelse alene hvilede på sagsøgerens
anmeldelse, og i mangel af andre holdepunkter var betænkelig ved at opretholde ansættelsen.
     landsskatterettens afgørelse er ikke indbragt for domstolene.
nærmere om regnskabsprogrammet "frista-front".
jd totalinformation aps, der har udviklet regnskabsprogrammet frista-front, har i en skrivelse
af 29. august 1997 redegjort nærmere for programmet således:
".....
dokumentationen består af en daglig kassekladde samt en kontrolstrimmel, der dokumenterer
hvert indslag, der har fundet sted i løbet af dagen. en sammentælling af kontrolstrimlen vil
stemme overens med de på kassekladden dokumenterede omsætningssummer. er der
rabatformer, som ikke er en procentvis reducering af salgsbeløbet på registreringstidspunktet,
vil de også kunne sammentælles som specielle betalingsmåder. hvor meget disse rabatformer
reducerer omsætningsbeløbet med, fremgår også af kontrolstrimlen.
     i forbindelse med den daglige kasseaf stemning bliver der udskrevet en specifikation af
omsætningen på forskellige varegrupper samt en opgørelse af de enkelte personers omsæt-
ning. disse to bilag er af mere faglig interesse og har ingen regnskabsmæssig værdi.
     kassekladden er en daglig afstemning af kontantkassen. de af programmet genererede om-
sætningstal kan ikke korrigeres inden kassekladden udskrives.
     resterende indtægts- og udgiftsposter skal der ifølge bogføringsloven forefindes bilag på,
da de ikke har noget at gøre med de aut. registreringer.
     det er en fejltagelse, at kundekartoteket har nogen betydning for lønberegningen. det er
alene de aut. registreringer til kassekladden, der danner tal til løn- og statistikberegning.
kundekartoteket må kun betragtes som et appendiks til programmet, det har ingen regnskabs-
mæssig værdi hverken for opgørelse af omsætning eller løn- og statistiktal. vi har kunder, der
aldrig bruger den facilitet, som aut. ajourfører den enkelte kundes køb. de benytter kun et
kartotekskort i forbindelse [med] de daglige registreringer (for at kunne foretage ekspeditioner
hurtigere), og i stedet for at notere de kemiske behandlinger på papkort bruges programmets
kundekartotek, men kun når det vedrører kemi, og der er aldrig beløb på disse
kundekartoteker.
....."
anvendelsen af regnskabsprogrammet frista-front er demonstreret for retten. retten har
                                             - 5 -
konstateret, at den fil, som kassekladdeprogrammet udskriver til en diskette, der derefter
indlæses i den computer, hvor regnskabsprogrammet er, er en såkaldt back-up fil. den er
genereret ved hjælp af styresystemets (dos/windows) back-up kommando og kan ikke
anvendes og behandles, førend den ved hjælp af styresystemets restore kommando indlæses
på modtagercomputeren. der vil ved anvendelsen af denne metode til at flytte data fra én
computer til en anden være praktisk sikkerhed for, at det er de samme data, som findes på de
to computere, uanset at der anvendes forskellige programmer til at behandle dataene på de to
computere.
regnskabstal
af de fremlagte regnskaber fremgår følgende oplysninger, idet tallene for 1993 og for perioden
1. januar 1994 til 31. marts 1994 vedrører sagsøgtes frisørforretning før etableringen af
interessentskabet:
1993
1994
1.1 - 31.3
1994
1.4 - 31.12
1995
1996
omsætning
952.857
249.300
786.224
1.128.327
1.244.342
vareforbrug
163.742
41.953
                       - 6 -
175.143
201.310
273.527
dækningsbi- drag
789.115
207.347
611.081
927.017
970.815
resultat før afskriv-
ninger og renter
375.904
78.558
215.960
335.990
298.126
nettoover-
skud
280.429
60.878
156.698
263.318
208.549
egenkapital
jette
jensen
-
-
74.968
29.296
-16.311
egenkapital
                                                - 7 -
yvonne
larsen
-
-
97.345
72.384
111.239
registreret revisor sven-erik jensen har påtegnet samt- lige regnskaber og har herunder bl.a.
oplyst, at han ikke har foretaget revision, men har afstemt samtlige balanceposter, at han ikke
under sin regnskabsassistance har fundet forhold, der tilkendegiver, at regnskabet ikke er
opgjort under omhyggelig hensyntagen til de bestående aktiver, gældsposter og forpligtelser,
og at kassebeholdningen er i overensstemmelse med bogføringen.
     parterne har underskrevet regnskaberne for 1994 og 1995. sagsøgeren har ikke
underskrevet regnskabet for 1996.
syn og skøn
statsautoriseret ejendomsmægler tonny christensen har som udmeldt syn- og skønsmand
afgivet en skønserklæring af 9. september 1998 hovedsagelig om værdiansættelsen af
frisørforretningen til brug for delingen af interessentskabet. af erklæringen fremgår bl.a.
følgende:
".....
erfaringsmæssigt er varelageret i en virksomhed af denne art ikke så stort som i omhandlede.
der ses eksempelvis i årsregnskab for 1993, 1994, 1995 og 1996 hhv. kr. 43.296,00, kr.
40.562,00, kr. 51.161,00 kr. og kr. 62.597,00, hvilket siger noget om, at der er et unormalt
stort detailsalg over disken af i forvejen indkøbte produkter, vel typisk hårshampooer m.m.,
hvor avancen ikke kan måle sig med den avance, som opnås ved traditionel drift (branchen
betragtes som et håndværk). det typiske vareforbrug i branchen svinger fra 10 - 15 % af
omsætningen, alt efter om man anvender billige eller luksus produkter til behandlingerne,
hvorefter min formodning er, at mindst kr. 200.000,00 af omsætningen har været detailsalg.
avancen på detailsalg af kosmetiske produkter er ca. 30 % målt på udsalgspriser, hvilket
svarer til en kalkule på indkøbsprisen på knap 40 %.
                                              - 8 -
af årsregnskabet for 1996, ..., ses et varesalg på kr. 352.532,00, hvilket støtter mig i mine
ovennævnte formodninger.
.....
hvilken værdi skønnes frisørforretningen at have i fri handel, såfremt det lægges til grund, at
omsætningen i frisørforretningen for 1996 var kr. 1.583.200,00 excl. moms [svarende til den
af told & skat varslede forhøjelse] ?
såfremt omsætning stor kr. 1.583.200,00 excl. moms var dokumenterbar og dermed gav in-
dehaverne en nettoavance i 1996 stor kr. 547.407,00 ville afkastet, når driftsherreløn (for én
indehaver) var modregnet, give ca. kr. 300.000,00.
jeg skønner værdierne fordelt således:
goodwill         kr. 300.000,00
inventar         kr. 225.000,00
indretning af
"lejede lokaler"   kr. 50.000,00
andelen = andels-
værdi ifølge
gammelt regnskab
fra 1996/97 for
a/b             kr. 109.435,00
samlet skøn over
kontant værdi         kr. 684.435,00
hvilken værdi skønnes frisørforretningen at have i fri handel, såfremt det lægges til grund, at
                                             - 9 -
omsætningen i frisørforretningen for 1996 var kr. 1.244.342,00 excl. moms [svarende til
regnskabet for 1996 som stadfæstet af landsskatteretten] ?
ud fra årsregnskab 1996, hvor virksomheden har givet et afkast stort kr. 208.549,00, når ren-
teudgifter og afskrivninger er kalkuleret med, er mit bedste skøn, at min kollega, stats.
ejendomsmægler e. lander har ramt den nominelle prisfastsættelse meget godt.
jeg skønner værdierne fordelt som følger:
goodwill         kr. 100.000,00
inventar         kr. 175.000,00
indretning af
"lejede lokaler"  kr. 40.000,00
andelsværdi        kr. 109.435,00
samlet skøn over
kontant værdi        kr. 424.435,00
....."
påstande
sagsøgeren har påstået sagsøgte dømt til at betale 430.392,62 kr. med sædvanlig procesrente
fra sagens anlæg den 5. august 1997 til betaling sker.
sagsøgerens påstand fremkommer således:
jette jensens kapitalinde-
stående pr. 1/1 1997 beregnet
på grundlag af syns- og skønsmandens
besvarelse af spørgsmål 1,
d.v.s. ved en omsætning i 1996
på 1.583.200 kr., svarende til
den af told & skat varslede
                                               - 10 -
forhøjelse:                        kr. 31.147,00
udeladt omsætning på grundlag
af told- og skatteregionens
agterskrivelse af 9/7 1997
vedr. 1995:
varslet skønsmæssig ansat
omsætning excl. moms          kr. 1.428.262,00
omsætning ifølge regn-
skab                 kr. 1.128.327,00
difference             kr.   299.935,00
yvonne larsens andel heraf kr.      149.967,50
moms heraf               kr.   37.491,87
jette jensens krav 1995                 kr. 187.459,37
vedr. 1996:
varslet skønsmæssig ansat
omsætning excl. moms          kr. 1.583.200,00
omsætning ifølge regn-
skab                 kr. 1.244.342,00
difference             kr.   338.858,00
yvonne larsens andel heraf kr.      169.429,00
moms heraf               kr.   42.357,25
jette jensens krav 1996                 kr. 211.786,25
jette jensens krav i alt              kr. 430.392,62
sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse og har nedlagt selvstændig påstand om, at
                                               - 11 -
sagsøgeren dømmes til at betale principalt 98.853 kr., subsidiært et efter rettens skøn fastsat
mindre beløb med tillæg af procesrente af et beløb på indtil 16.311 kr. fra fremlæggelsen af
svarskrift den 24. september 1997 og af restbeløbet fra fremlæggelse af et senere processkrift
den 13. november 1998.
sagsøgtes påstand fremkommer således:
jette jensens kapitalindestående
pr. 1/1 1997 ifølge regnskab 1996:         kr. ÷ 16.311
regulering i henhold
til skønserklæringens besvarelse
af spørgsmål 2, d.v.s. ved en om-
sætning i 1996 på 1.244.342 kr., som
stadfæstet af landsskatteretten:          kr. ÷ 82.542
jette jensens tilsvar i alt          kr. ÷ 98.853
over for denne påstand har sagsøgeren påstået frifindelse.
parterne er enige om de talmæssige opgørelser i påstandene.
forklaringer
sagsøgeren har bl.a. forklaret, at hun var elev hos sagsøgte i perioden 1984/1985 til 1989.
hun kendte salonens kunder, da hun blev medejer.
     når hun havde færdigbehandlet en kunde i salonen, fulgte hun fast den fremgangsmåde
med hensyn til afregning, at hun slog kunden op i det elektroniske kartotek efter kundens
telefonnummer, indtastede behandlingen og betalingsmåden, herunder om behandlingen var
på husets regning, og til sidst sit eget navn. når hun klippede gratis, tastede hun kode 6 i kas-
sen, således at der blev beregnet provision til hende selv af den gratis klipning. hun anvendte
også kode 6 ved salg af produkter. kassesystemet fratrak ikke automatisk rabatten.
     der var træning på modeller i salonen tirsdag aften. senere blev modelaftenerne begrænset
til hver 14. dag, da modelarbejdet var blevet for omfattende. det var kun eleverne, der lavede
                                              - 12 -
modelklipninger. de blev oftest
ikke slået ind. hvis behandlingen blev slået ind, anvendte man kode 6. de ansatte kunne købe
forretningens produkter til indkøbspris. de ansatte har altid betalt for de produkter, som de
tog.
     efter sagsøgerens opfattelse var omfanget af gratisbehandlinger ikke særlig stort. hun har
nærmere for klaret, hvilke kunder der har fået gratisbehandlinger. forretningen indførte
klippekort mellem jul og nytår
1995. forretningen har hende bekendt ikke haft fødselsdagstilbud.
     kassen blev talt op hver dag ved afslutningen. den skulle stemme med kassekladden. det
var meget sjældent, at kassen ikke stemte. dankortbetalinger skulle selvfølgelig også stemme
overens med kassekladden. der blev lavet 2 disketter hver dag. den ene var til back-up. begge
disketter blev afleveret til sagsøgte. hun er ikke bekendt med, hvad sagsøgte gjorde med
disketterne. sagsøgte lavede alt regnskab. hun stolede på sagsøgte, som jo er hendes søster
og havde haft forretning i mange år. da hun underskrev regnskabet for 1995, kontrollerede
hun ikke noget. hun havde da kun været i forretningen i 2 år og kendte ikke edb-programmet
så godt.
     i forbindelse med, at sagsøgte i 1996-1997 foreslog, at de åbnede endnu en forretning,
ville hendes mand, der skulle skyde penge ind i projektet, gerne vide, hvad der reelt blev
omsat for i salon young hair. de kunne ikke få det oplyst. på et tidspunkt i februar 1997, hvor
sagsøgte havde ferie, hjalp en af hendes mands venner hende med at kopiere oplysningerne
fra edb- anlægget uden sagsøgtes viden.
     da hun modtog udkastet til regnskab for 1996, kunne hun konstatere, at regnskabstallene
ikke stemte med tallene fra edb-programmet, idet disse tal viste en højere omsætning. hun
ønskede derfor ikke at fortsætte interes- sentskabet og heller ikke at underskrive regnskabet
for 1996. sagsøgte må efter hendes opfattelse have udeholdt driftsindtægter fra regnskaberne,
f.eks. ved at have lavet 2 sæt kassekladder. sagsøgte og hun kunne ikke blive enige om et for-
lig, og derfor kontaktede hun told- og skatteregionen.
     i dag driver hun en frisørforretning sammen med den tidligere svend i forretningen, poul
nielsen, der er medindehaver. de bruger ikke regnskabsprogrammet frista- front.
sagsøgte har bl.a. forklaret, at hun indgik samarbejdet med sagsøgeren med henblik på at
trappe arbejdet ned på grund af dårlig ryg.
     hun indførte edb-programmet frista-front i forretningen i september eller oktober 1993.
hun bruger fortsat programmet og er bekendt med, at programmet anvendes af ca. 600 - 800
                                               - 13 -
frisører over hele landet. programmets kundedel har ikke forbindelse med regnskabsdelen. man
kan af programmet ikke se, hvem der har taget imod betalingen. oplysningerne i fronten
stammer fra registre- ringen i kundekartoteket og har intet med kassen at gøre.
    kode 6 bruges ved salg til gadekunder, og koden kan anvendes af alle medarbejderne.
nogle af medarbejderne bruger også kode 6 ved modelarbejde. kode 6 har intet at gøre med,
om betalingen er gratis eller ej. medarbejderen skal hver gang fortælle maskinen, om der skal
betales eller ej. hvis behandlingen eller varekøbet er på husets regning, anvendes funktion p7.
alle gratisbehandlinger og varer, der er udleveret gratis, er registreret på kundekortet, som om
kunden har betalt. dette forklarer differencen mellem omsætningen i henhold til fronten og
omsætningen i regnskaberne.
    modellerne betalte ikke for behandlingen. forretningen har fast brugt 4 - 7 modeller om
ugen i perioderne fra midten af januar til juli og fra august til sidste uge i november, og
modelklipningerne har fundet sted tirsdag aften og mandag, tirsdag og onsdag formiddag.
formålet med modelarbejdet er at træne eleverne. modelklipning er også en del af
forretningens markedsføring. det var ikke altid, personalet huskede at registrere mo-
delklipningerne.
    forretningen indførte klippekortsystemet den 1. august 1995 i forbindelse med salonens 10
års jubilæum. klippekortene indebærer, at den 10. behandling er gratis.
    alle medarbejderne kunne foretage kasseafslutning. hun modtog disketten og indlæste den
i computeren til brug for bogføringen, og hver 3. måned afleverede hun materialet til revisoren.
det kan ikke lade sig gøre at lave to kassekladder eller i øvrigt at manipulere med tallene eller
bogføringen, og det har hun heller ikke gjort. kassekladder med underbilag blev sat i ringbind,
der stod i forretningen i 3 måneder, hvor også sagsøge ren kunne se dem, hvorefter de blev
destrueret. told- og skatteregionen fortalte hende i 1997, at hun skulle have arkiveret kon-
trolstrimlerne i 5 år, hvilket hun ikke vidste.
    hun har siden foretaget beregninger på grundlag af de af sagsøgeren kopierede
oplysninger. de viste bl.a., at der i 1995 og 1996 skulle være udført gratisbehand- linger for
225.765,14 kr. og udleveret produkter gratis for 65.281,25 kr. samt udført 404
klippekortbehandlinger for 102.313 kr., hvilket i alt giver ca. 393.000 kr. disse tal kan
imidlertid ikke passe.
    der blev ofte indtastet fiktive kunder i forretningens edb-system, bl.a. når systemet blev
demonstreret for eleverne. man kan imidlertid slette de fiktive kunder. hun fandt ikke fiktive
kundekort i den kasse med kundekort, som sagsøgeren afleverede til hende den 23. december
1996.
    i januar 1997 gik samarbejdet med sagsøgeren dårligt. sagsøgerens mand stillede pludselig
                                               - 14 -
krav om, at den nye butik skulle være sagsøgerens. de kunne ikke blive enige. bruddet har
været meget dyrt for hende.
hun købte selv den nye forretning, men det gik ikke.
poul nielsen har forklaret, at han er frisørmester. han var ansat som frisørelev i salonen i 1988
til 1991 og som frisørsvend fra 1992 til 1997. han modtog betaling efter at have klippet
kunderne og registrerede betalingerne i kassen. hvis de andre medarbejdere havde travlt, -
registrerede han betalingerne for dem. kode 6 betød, at behandlingen var på husets regning.
efter hans opfattelse var omfanget af gratisbehandlinger ikke stort. han har nærmere forklaret
om forskellige kunder, han har behandlet og modtaget betaling fra.
     forretningen indførte klippekortene lige før julen 1995 og ikke i august 1995. der var
modelklipning hver
tirsdag aften, nogle gange kun hver anden tirsdag. der var kun modelklipning om aftenen.
     i 1996 gav forretningen gratisbehandlinger, der var sponsoreret af firmaet wella.
forretningen havde 10 års jubilæum i 1990. forretningen annoncerede ikke med fødsels-
dagstilbud i 1996. han ophørte i forretningen i februar 1997 og indledte senere et samarbejde
med sag søgeren.
tinne jensen har forklaret, at hun var ansat i salonen som frisørelev fra januar 1996 til
februar/marts 1998. hendes arbejdsopgaver bestod i tage imod kunder, vaske og farve hår på
kunderne og lave kaffe. hun tog nogle gange imod betaling. hun tastede betalinger ind på kas-
sen.
     der var klippetræning på modeller som regel tirsdag aften, ind i mellem også på hverdage.
hun klippede maksimalt én model om ugen i åbningstiden. modellerne betalte for farvning af
hår, men ikke for klipning. modelarbejdet blev ikke tastet ind på kassen, mens sagsøgeren og
poul nielsen var ansat. efterfølgende begyndte de på det. modelklipninger blev da slået ind på
husets regning. hun har i dagtimerne slået ind på husets regning mere end to gange og
modtaget penge.
registreret revisor sven-erik jensen har bl.a. forklaret, at han har været revisor for sagsøgte
siden slutningen af 1980'erne. han fik interessentskabets edb- balance hvert kvartal. der har
aldrig været regnskabsmæssige eller forretningsmæssige problemer med interessentskabet.
     han holdt et regnskabsmøde hvert halve år og et årsregnskabsmøde hvert år med
interessenterne. i perioden fra 1. april 1994 til februar 1997 holdt han 8 - 10 regnskabsmøder
med begge interessenter. sagsøgeren har aldrig gjort indsigelse mod regnskaberne over for
                                                - 15 -
ham. begge interessenter har som indehavere af forretningen pligt til selv at kontrollere
regnskaberne.
    han har ikke foretaget revision gennem årene. han fik ikke kontrolstrimlerne, da han
lavede regnskaberne for 1995 og 1996. han begyndte først at se underbilagene, herunder
kontrolstrimlerne, i 1997, efter at sagsøgeren havde gjort indsigelse. han har altid set kas
sekladden og kontrolleret den. han har altid stemt banken af, når han fik bilagene ind.
    der eksisterer ikke længere kassekladder eller kontrolstrimler fra 1995 og 1996. sagsøgte
har efter fast praksis destrueret kontrolstrimlerne efter opbevaring i 3 måneder.
    forretningens edb-program laver hver dag en elektronisk kassekladde, der registrerer salg
af ydelser og salg af produkter. der er tale om en meget effektiv kasseafstemning. det er ikke
muligt at manipulere med kasseregnskabet. man skal være programmør eller ødelægge edb-
systemet, hvis man skal kunne ændre tallene i forbindelse med bogføringen. differencen
mellem kassekladden og det, der fremgår af fronten, er en såkaldt "nonsens-total". tallet siger
intet. kundekortet og fronten er mere eller mindre identisk, men har intet med kasse-
regnskabet at gøre.
    han er revisor for 15 til 20 frisører. salon young hair har en høj omsætning. varesalget
over disken er ca. 20 % til 30 % større end normalt, hvilket bl.a. giver et lavere
dækningsbidrag. salonen har orden i sagerne og lægger vægt på at være med på moden.
der er endvidere afgivet forklaring af forskellige vidner, der har fået modelbehandlinger og
lignende.
anbringender
sagsøgerens advokat har gjort gældende, at sagsøgeren har et krav mod sagsøgte for udeladt
omsætning i forretningen og vedrørende værdien af salon young hair.
    sagsøgte har uberettiget tilegnet sig en væsentlig del af interessentskabets faktiske
omsætning ved at holde omsætningen uden for regnskaberne. dette kan man efter
sagsøgerens opfattelse dokumentere ved en sammentælling af oplysningerne i kundekortene
og i fronten. sagsøgte har uberettiget tilegnet sig den omsætning, der er nævnt i told- og
skatteregionens agterskrivelse. der er højst udført gratis behandlinger og udleveret gratis
produkter for i alt 50.000 kr. i 1996, hvilket svarer til ca. 20 %. sagsøgerens og poul nielsens
forklaringer om det beskedne omfang af gratisbehandlinger må lægges til grund. det gøres
gældende, at sagsøgte har bevisbyrden for, at interessentskabets kunder ikke har betalt for de
registrerede behandlinger og produkter.
                                              - 16 -
     at sagsøgte har destrueret og bortskaffet virksomhedens regnskabsbilag, må endvidere
medføre, at bevis byrden for omfanget af gratisydelser påhviler hende. hun har handlet culpøst
ved ikke at have opbevaret regnskabsmaterialet, herunder kontrolstrimlerne, som fore- skrevet
i bogføringsloven.
sagsøgtes advokat har bestridt, at der er udeholdt omsætning fra interessentskabets bogføring
eller regnskaber, og at sagsøgte uberettiget skulle have tilegnet sig nogen del af interessent-
skabets faktiske omsætning. bevisbyrden for de af sagsøgeren påståede ukorrektheder i
bogføring og regnskaber påhviler sagsøgeren. der er ingen holdepunkter for at vælte bevisbyr-
den over på sagsøgte. at sagsøgte har smidt kontrolstrimler ud, hvilket hun har erkendt, kan
ikke ændre på bevisbyrden, idet også sagsøgeren er ansvarlig herfor.
     interessentskabets regnskaber er godkendt af sagsøgeren selv og af revisor og har været
gennemgået af flere offentlige myndigheder, der har godkendt dem. interessentskabets ind-
tægter er registreret af interessentskabets medarbejdere, herunder i vidt omfang af sag-
søgeren, i interessentskabets kasseapparat og dermed i dets daglige kassekladde.
     det må lægges til grund, at der ikke er nogen forbindelse mellem edb-programmets
regnskabsdel og kundedel, og at det ikke er muligt at manipulere med tallene, når kassen er
afstemt. registreringer på edb-programmets kundekort og dermed i fronten omfatter også mo-
delarbejde og anden gratisbehandling samt vareforbrug og fejlføringer og kan derfor ikke
tillægges regnskabsmæssig værdi.
     landsskatteretten har ikke fundet anledning til at ændre det indberettede afgiftstilsvar på
grundlag af regnskaberne. det må være den øverste administrative instans' afgørelse, der skal
lægges til grund for rettens bedømmelse af interessentskabets regnskaber. told- og
skatteregionens afgørelse er jo netop underkendt af den højere myndighed og har herved
mistet sin eksistens. sagsøgeren har endvidere godkendt i hvert fald interessentskabets
årsregnskaber for 1994 og 1995 og interes- sentskabets kvartalsregnskaber for tiden indtil den
1. oktober 1996.
     det må således i overensstemmelse med den øverste skattemyndigheds afgørelse lægges
til grund, at interes sentskabets omsætning og overskud samt fordelingen heraf på in-
teressenterne er foretaget korrekt i interessentskabets regnskaber.
     parternes økonomiske mellemværende skal opgøres på grundlag af interessentskabets
regnskaber og status pr. 31. december 1996 som korrigeret ved det i sagen foretagne syn og
skøn, hvilket er erkendt af sagsøgeren. sagsøgerens kapitalindestående i interessentskabet ud-
gør i henhold hertil ÷ 98.853 kr. svarende til det af sagsøgte principalt påståede beløb.
     sagsøgeren skal derfor i henhold hertil betale 98.853 kr. til sagsøgte.
                                               - 17 -
sø- og handelsrettens afgørelse
det er sagsøgeren, der har bevisbyrden for sit anbringende om, at sagsøgte har holdt
driftsindtægter uden for regnskabet.
    det lægges til grund, at kontrolstrimlerne efter fast praksis i interessentskabet kun blev
opbevaret i 3 måneder, indtil revisoren havde udarbejdet kvartalsregnskabet. selv om dette ud
fra en formel betragtning er uheldigt, idet kontrolstrimlerne er regnskabsbilag i vid forstand,
må det efter registreret revisor sven-erik jensens forklaring og efter den gennemgang af
kasse- og regnskabssystemet, som er forelagt retten, lægges til grund, at det afgørende for
regnskabsføringen var kassekladderne og regnskabsprogrammet frista-front.
    sagsøgeren kunne som interessent have gjort sig bekendt med kontrolstrimlernes indhold i
den tid, hvor de stod fremme i forretningen, og bar i øvrigt som interessent samme ansvar som
sagsøgte for denne procedure, som hun udmærket kendte. der kan herefter ikke tillægges den
manglende opbevaring af kontrolstrimler nogen bevismæssig værdi.
    efter revisorens forklaring var der ikke noget at udsætte på regnskabsføringen, ligesom han
afstemte de daglige kassekladder med bankindbetalingerne.
    efter revisorens forklaring var salon young hair en effektiv forretning sammenlignet med
andre frisørforretninger, og man satsede meget på at være med på det sidste nye, ligesom
man gjorde meget for elevernes uddan nelse bl.a. ved at foranstalte modelklipninger, som i
sagens natur er gratis.
    efter erklæringen fra jd totalinformation aps og efter revisorens forklaring havde den
såkaldte front og kundekortene ikke nogen sammenhæng med regnskabet. revisoren kaldte i
sin forklaring differencen mellem fronten og regnskabet for en "nonsens-total". retten må på
den baggrund konkludere, at kundekortene og den såkaldte front ikke kan tillægges nogen
bevismæssig vægt.
    efter de afgivne forklaringer må det endvidere lægges til grund, at betalinger blev
registreret i kassen, og at også gratisbehandlinger navnlig til modeller blev registreret ved
anvendelsen af en særlig kode, bl.a. af hensyn til behandlernes provision. revisorens forklaring
og den demonstration af regnskabsprogrammet, som er foretaget for retten, giver intet
grundlag for en antagelse om, at der kan være manipuleret med regnskabssystemet.
    herefter, og idet landsskatterettens kendelse ikke er indbragt for domstolene, må
interessentskabets regnskaber for 1994, 1995 og 1996 lægges til grund for opgørelsen, idet
sagsøgeren ikke har bevist, at sagsøgte har
holdt indtægter uden for regnskabet.
                                               - 18 -
    sagsøgtes påstande tages til følge.
idet sagsøgeren har betalt udgiften til syns- og skønsmanden, og idet sagsøgte burde have
inddraget sin medinteressent, sagsøgeren, yderligere i regnskabsføringen,
finder retten, at ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.
                        thi kendes for ret:
sagsøgeren, jette lis jensen, skal inden 14 dage til sagsøgte, yvonne vander larsen, betale
98.853 kr. med procesrente af 16.311 kr. fra den 24. september 1997 og af 82.542 kr. fra den
13. november 1998 til betaling sker.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.
                                       elmer.
hans jørgen nielsen               palle mikkelsen
                                      (sign.)
                         udskriftens rigtighed bekræftes
                        p. j. v. sø- og handelsretten, den
