                                             dom
afsagt den 10. oktober 2016 af østre landsrets 19. afdeling
(landsdommerne linde jensen, katja høegh og kim holst (kst.))
19. afd. nr. s-933-16:
anklagemyndigheden
mod
t
(cpr.nr. …56…)
(advokat henrik høpner, besk.)
nykøbing falster rets dom af 11. marts 2016 (1-3284/2015) er anket af t med påstand om
frifindelse, subsidiært formildelse.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
supplerende oplysninger
der er i rubrikken ”vejledning” i bilaget til arbejdstilsynets skriftlige forbud af 14. august
2014 henvist til branchevejledningen for skorstensfejere.
af ”branchevejledning for skorstensfejerarbejde” fra 2008 fremgår blandt andet:
       ”forord
       …
       branchevejledningen henvender sig til personer, der beskæftiger sig med
       skorstensfejerarbejde. den er tænkt som et hjælpeværktøj og har særlig fokus på
       de væsentligste arbejdsmiljøproblemer i branchen med henblik på at forebygge
       arbejdsskader, samt reducere arbejdsmiljøbelastninger og arbejdsulykker.
       arbejdstilsynet har haft vejledningen til gennemsyn og finder, at indholdet i den
       er i overensstemmelse med arbejdsmiljølovgivningen. arbejdstilsynet har alene
       vurderet vejledning som den foreligger, og har ikke taget stilling til om den
       dækker samtlige relevante emner inden for det pågældende område.
       …
                                               - 2 -
      brug af faldsikring
      faldsikring skal bruges, hvis arbejde i højde ikke på anden måde kan planlægges,
      tilrettelægges og udføres forsvarligt.
      faldsikringsudstyr må kun anvendes, hvor det ikke er muligt at sikre mod fare for
      nedstyrtning ved brug af egnede tekniske hjælpemidler, f.eks. rækværk, stillads
      eller personløfter.
      fejning af fritstående skorstene må ikke finde sted uden brug af faldsikring, f.eks.
      i kombination med glideskinne.”
der er under hovedforhandlingen forevist billeder, der er optaget af arbejdstilsynets
medarbejdere i forbindelse med tilsynsbesøgene den 13. august 2014 og 6. oktober 2014 på de
pågældende ejendomme.
der er fremlagt en udskrift af 19. september 2011 fra kommunernes landsforenings
hjemmeside, hvoraf blandt andet fremgår:
      ”kommunerne har efterspurgt en klar melding om deres rolle i forbindelse med
      tagtrin på eksisterende bebyggelse. der har derfor i kl-regi været holdt et møde
      med deltagelse af erhvervs- og byggestyrelsen, arbejdstilsynet og
      skorstensfejerlauget for at få afklaret de forskellige aktørers roller. resultatet af
      mødet fremgår nedenfor.
      ved skorstensfejning fra skorstenstop på eksisterende bebyggelse uden tagtrin er
      det skorstensfejeren, der konkret vurderer, om adgangsvejen er sikkerheds- og
      sundhedsmæssigt forsvarligt.
      …
      i dialog med ejeren drøfter skorstensfejeren, hvordan adgangsvejen kan sikres. …
      en mulighed er at få sat permanente tagtrin op. en anden er, at borger eller
      skorstensfejer hver gang, der skal fejes, sørger for en transportabel tagstige med
      rygningsbøjle, lift eller tilsvarende. …
      hvis skorstensfejer og borger ikke kan opnå enighed om, hvordan adgangsvejen
      til skorstenstop bliver gjort sikkerheds- og sundhedsmæssig forsvarlig, og det
      derfor ikke er muligt at feje efter fejningsterminer …, skal skorstensfejeren …
      meddele dette til kommunen. kommunen har derefter mulighed for at udstede et
      påbud om ikke at bruge skorstenen.”
forklaringer
der er i landsretten afgivet supplerende forklaring af tiltalte og vidnerne henning pedersen og
jan søe.
                                                - 3 -
endvidere er der afgivet forklaring af keld lützhøft jensen og allan kofoed.
tiltalte har forklaret blandt andet, at der på det møde på udby kro, som han har forklaret om i
byretten, rettelig var 3 deltagere fra arbejdstilsynet til stede. han var på daværende tidspunkt
såkaldt klubformand. den nuværende klubformand har spurgt arbejdstilsynet, om man vil
deltage i endnu et møde, men det har arbejdstilsynet ikke ønsket. han har fået tilladelse fra
kommunen til at afkræve et gebyr på 150 kr. til ejere af huse, hvor skorstenen skal renses
udefra, hvor der ikke er tagtrin på taget, og hvor man således bliver nødt til at lægge en
såkaldt rygningsstige op til tagryggen for at komme op til skorstenen. gebyret er indført for at
motivere husejerne til at få anlagt tagtrin på tagene.
den fremgangsmåde, som hans to ansatte har anvendt i sagens to forhold, er helt normal både
i hans virksomhed og i branchen generelt. han vil skønne, at skorstensfejning udføres på
denne måde 3-5.000 gange om dagen i danmark. arbejdstilsynet er bekendt hermed. det er
korrekt, at en skorstensfejer vil kunne falde ned fra taget, hvis vedkommende f.eks. snubler
eller glider, når vedkommende står på tagryggen. der er imidlertid i de sidste 240 år ikke sket
sådanne ulykker, og der er derfor tale om ufarligt arbejde. man kan ikke anvende
faldsikringsudstyr, da der på tage normalt ikke er nogen forankringspunkter, der med
sikkerhed kan tåle en belastning på 1.200-1.250 kg, hvilket er kravet ved faldsikring. man kan
f.eks. ikke vide, om en given skorsten kan tåle en sådan belastning. han kender til en ulykke,
hvor en skorstensfejer havde fastgjort sig til et punkt, som viste sig ikke at kunne holde,
hvorefter pågældende faldt ned.
det er korrekt, at man ville kunne opstille stillads eller bruge lift, men det er unødvendigt, da
der som nævnt ikke sker faldulykker i forbindelse med selve fejningen af skorstene. det vil
påføre husejerne store udgifter, hvis de bliver pålagt at betale for anvendelse af f.eks. lift.
firmaet råder over en lift. anvendelse af lift vil imidlertid ofte være kompliceret blandt andet
på grund af eventuelle træer og el-ledninger. en lift kan desuden vælte.
hans medarbejdere har faldsikringsudstyr i form af seler med, når de kører ud til opgaver,
men udstyret vil typisk kun kunne anvendes, hvis der skal klatres lodret op ad en skorsten.
hvis en af hans medarbejdere vurderer, at en konkret opgave f.eks. som følge af blæst eller
                                                  - 4 -
regn ikke er forsvarlig at udføre på det givne tidspunkt, vil medarbejderen i stedet udføre en
anden opgave, indtil det efter vejrforholdene er blevet forsvarligt.
når man renser en skorsten med en håndspole, holder man håndspolen med én hånd, hvor
håndleddet typisk hviler på skorstenen, mens den anden hånd fører renseværktøjet op og ned i
skorstenen. ved en typisk skorstensfejning tager det 3-5 minutter at rense selve skorstenen
efter, at man er kommet op på taget.
vidnet henning pedersen har forklaret blandt andet, at det er hans vurdering, at der den 13.
august 2014 var fare for personskade, idet den pågældende skorstensfejer kunne falde ned fra
taget. der var ikke noget, der kunne give skorstensfejeren fodfæste på taget. tagryggen er
rundet, og vedkommende stod derfor ustabilt med begge fødder på tagryggen. efter hans
vurdering ville det have givet mere støtte, hvis vedkommende havde haft den ene fod på et
tagtrin. man kunne i stedet have anvendt en lift ved det pågældende hus. man kunne også
have fejet skorstenen indefra. man kunne endvidere have anvendt faldsikring i form af en
sikring rundt om skorstenen, hvis en sådan løsning var tilgængelig på markedet, og hvis
skorstenen i øvrigt kunne holde til det. han har ikke konstateret, om der var glat på taget den
pågældende dag. det var tørvejr.
der er forskel på faldstoppende og faldhindrende udstyr. faldstoppende udstyr bruges ved
risiko for et lodret frit fald. i disse situationer skal forankringspunktet kunne klare et træk på
1.200 kg., og det skal være placeret ovenover personen. faldhindrende udstyr bruges i
relation til risiko for et lodret fald på maksimalt 50 cm, hvilket derfor også omfatter fald ned
ad et skråt tag. i disse situationer er det ikke et krav, at forankringspunktet kan klare et træk
på 1.200 kg. der skal blot være tale om et forsvarligt forankringspunkt, som kan være en
skorsten med fornøden styrke.
forud for tilsynet den 13. august 2014 havde han haft 3-10 tilsyn af skorstensfejningsarbejder,
herunder i forbindelse med ulykker. han har efterfølgende ikke udført tilsyn med
skorstensfejerarbejde, idet han ikke længere er i den gruppe i arbejdstilsynet, der udfører
dette.
                                               - 5 -
efter arbejdsmiljølovgivningens regler er det tilladt at udføre ”let arbejde”, mens man står på
en stige, hvis man holder fast i stigen med den ene hånd. den anden hånd kan bruges til at
udføre f.eks. vinduespudsning eller til at arbejde f.eks. med en hammer eller skruetrækker.
det forudsætter dog, at arbejdet ikke kræver særlig kraftanvendelse som eksempelvis at
anvende en boremaskine. han ved ikke hvor stor kraft, der er forbundet med at anvende en
håndspole. arbejdstilsynet tilsigter at have en ensartet praksis. det er korrekt, at den
pågældende skorstensfejer havde en arbejdsmiljømappe i sin bil. der er ikke krav om en
sådan, men det er en god ting at have. han har ikke selv kigget i mappen, men det gjorde hans
kollega.
vidnet jan søe har forklaret blandt andet, at der var fare for personskade den 6. oktober 2014.
hvis den pågældende skorstensfejer mistede fodfæstet, ville hun falde ned og komme
alvorligt til skade, måske endda blive slået ihjel. hun holdt renseværktøjet med begge hænder
og trak det op og ned. hun lænede sig i perioder opad skorstenen. man kunne i stedet have
anvendt en lift, idet der ikke var pladsproblemer omkring huset. hvis man i stedet udfører
arbejdet direkte på tagryggen, skal man anvende faldsikringsudstyr. man kunne ikke anvende
faldstoppende udstyr, fordi der ikke var et forankringspunkt 1 meter over personen, men man
kunne have anvendt faldhindrende udstyr, forudsat skorstenen var solid nok til at fæstne
udstyret hertil. hvis man ikke er sikker på, at skorstenen er solid, kan faldsikringsudstyr ikke
anvendes. betegnelsen faldsikringsudstyr omfatter både faldstoppende og faldhindrende
udstyr. ifølge hans notater fra sagen havde den pågældende skorstensfejer ikke
faldsikringsudstyr med i bilen. han var ikke oppe på taget den pågældende dag, da han ikke
skønnede det nødvendigt. han kunne se skorstenen og skorstensfejeren på taget. han har fået
oplyst, at det tager 3-5 minutter at foretage selve fejningen af en skorsten.
han har tidligere ført tilsyn med skorstensfejerarbejde, men det stoppede han med omkring
2006. han har én gang måttet stoppe et skorstensfejerarbejde på grund af manglende
sikkerhed, men det er mere end 10 år siden. tilsynet med skorstensfejerarbejde udføres nu af
arbejdstilsynets tilsynsgruppe 1 vedrørende bygge- og anlægsvirksomheder. det er tidligere
blevet udført af en anden tilsynsgruppe, der fører tilsyn med en lang række forskellige typer af
virksomheder.
                                               - 6 -
vidnet keld lützhøft jensen har forklaret blandt andet, at han de sidste 10 år har været
oldermand i skorstensfejerlauget. det er en arbejdsgiverforening, der har eksisteret i ca. 240
år. hans opgave er blandt andet at varetage medlemmernes interesse. organisationen har et
samarbejde med skorstensfejersvendenes fagforening om blandt andet arbejdsmiljø.
organisationen har endvidere en arbejdsmiljøkonsulent, allan kofoed, tilknyttet.
skorstensfejeruddannelsen er en 4-årig mesterlæreuddannelse, hvor lærlingene modtager
teoretisk og praktisk undervisning. lærlingene lærer også at færdes på tage og at bruge
sikkerhedsudstyr. han har selv været med til at udarbejde branchevejledningen fra 2008. den
er ikke senere blevet revideret. langt de fleste skorstensfejninger bliver udført af én
skorstensfejer. det er den pågældende skorstensfejer, der er ude på stedet, der skal vurdere,
hvordan arbejdet kan udføres forsvarligt. faldstoppende udstyr kræver, at forankringspunktet
kan modstå en voldsom belastning. på en skrå tagflade vil faldhindrende udstyr kunne være
nok, men udstyret skal stadig kunne fastgøres til et punkt på taget.
ham bekendt har der forud for disse to sager ikke været lignende sager. han er bekendt med
omstændighederne i de to sager. han vil ikke selv være nervøs for at skulle kravle op, og han
mener også, at man kan sende en svend eller en trænet lærling op på et tag uden faldsikrende
udstyr. en erfaren skorstensfejer vil f.eks. være forberedt på, at der kan komme fugle ud af
skorstenen. det er ikke tidligere sket, at en skorstensfejer er faldet ned fra et tag under selve
skorstensfejningen. nogle steder kan det være forsvarligt at kravle op på et tag, selvom det
regner.
vidnet allan kofoed har forklaret blandt andet, at han har været selvstændig
arbejdsmiljøkonsulent siden 2008. i 2006-2008 var han ansat i arbejdstilsynet, og forud
herfor var han ansat i 8 år i volvo-koncernen, hvor han blandt andet beskæftigede sig med
arbejdsmiljø. han arbejder som konsulent for en række virksomheder og
brancheorganisationer, herunder skorstensfejerlauget. han har siden 2009 hjulpet
skorstensfejervirksomheder med at registrere og anmelde arbejdsulykker. han har blandt
andet udarbejdet den fremlagte statistik over arbejdsskader i perioden fra oktober 2011 til
februar 2013. statistikken omfatter de anmeldelsespligtige arbejdsskader, som han er blevet
involveret i efter henvendelse fra virksomheder, der er medlemmer af lauget. der er tale om et
tilbud til medlemmerne, og han kan derfor ikke garantere, at samtlige arbejdsskader bliver
meldt til ham. han sørger for at anmelde arbejdsskaderne til arbejdstilsynet. arbejdstilsynet
                                               - 7 -
har en ”smiley”-ordning, som han bruger til at følge med i og overvåge virksomhederne.
generelt set er det adgangsvejene, der giver udfordringer for skorstensfejerne. han har ikke
registreret nogen ulykker, hvor en skorstensfejer er faldet ned fra en tagryg. der er derimod
registreret ulykker, hvor en skorstensfejer er kommet til skade i forbindelse med rensning via
en renselem.
foreholdt en ulykke fra december 2012, der er beskrevet i statistikken som ”faldulykke –
færdsel på tag” og ”fald fra tag ned på garagetag ca. 2 meter”, har vidnet forklaret, at der,
uanset beskrivelsen, var tale om en ulykke, der relaterede sig til adgangsvejene.
foreholdt en ulykke fra november 2012, der er beskrevet som ”faldulykke – færdsel på tag”
og ”fald på tag, gled ved tagryg/skorstenstop”, har vidnet forklaret, at faldet formentlig
skyldtes, at der havde været et mellemrum mellem tagryggen og det sidste tagtrin. han ved
dog ikke, om der var tagtrin på det pågældende tag.
foreholdt en ulykke fra oktober 2012, der er beskrevet som ”faldulykke – færdsel på tag” og
”mistet fodfæste på tag og fik vrid i ryggen”, har vidnet forklaret, at hvis denne ulykke var
sket på tagryggen, ville han have skrevet det i statistikken.
landsrettens begrundelse og resultat
efter arbejdsmiljølovens § 38, stk. 1, skal arbejde planlægges, tilrettelægges og udføres
således, at det sikkerheds- og sundhedsmæssigt er fuldt forsvarligt.
efter § 13, nr. 1, i bekendtgørelse om arbejdets udførelse (jf. bekendtgørelse nr. 559 af 17.
juni 2004 med senere ændringer) skal det ved udførelsen af arbejdet sikres, at der er truffet
effektive foranstaltninger til at forebygge risiko for blandt andet nedstyrtning.
det kan som ubestridt lægges til grund, at det var muligt at udføre arbejdet den 13. august
2014 og den 6. oktober 2014 ved hjælp af en lift, og at tiltaltes virksomhed havde en sådan til
rådighed.
arbejdsmiljøklagenævnet, der behandlede ts klager over arbejdstilsynets påbud, har ved de
enstemmige afgørelser af 27. februar 2015 og 30. april 2015 fundet, at der var en
                                                 - 8 -
overhængende, betydelig fare forbundet med tiltaltes ansattes arbejde på tagene den 13.
august 2014 og den 6. oktober 2014, idet de ansatte ikke var sikret mod nedstyrtningsfare.
også efter bevisførelsen for landsretten tiltræder landsretten herefter og i øvrigt af de grunde,
der er anført af byretten, at tiltalte er fundet skyldig i overensstemmelse med tiltalen.
bødestraffen, der fastsættes efter de af byretten citerede bestemmelser, findes passende.
landsretten stadfæster derfor dommen.
                                     thi kendes for ret:
byrettens dom i sagen mod t stadfæstes.
tiltalte skal betale sagens omkostninger for landsretten.
