v0061012 - cfp
                                      udskrift
                                          af
                     sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 8. juli 2004 blev af retten i sagen
v-61-99
niro a/s
(advokat jacob s. ørndrup)
  mod
1) arne sloth jensen
  (advokat hans henrik skjødt)
2) enerdry aps
  (advokat hans henrik skjødt)
afsagt sålydende
                                        d o m:
indledning og påstande
sagens hovedspørgsmål er, om de sagsøgte, arne sloth jensen og enerdry aps,
har handlet ansvarspådragende overfor sagsøgeren, niro a/s, ved ubeføjet at have
benyttet niros erhvervshemmeligheder, dels i forbindelse med konsulent-,
optimerings- og ændringsarbejder vedrørende damptørringsanlæg, solgt og opført af
niro i perioden 1990 - 95, dels i forbindelse med salgsvirksomhed vedrørende nye
damptørringsanlæg, og endvidere om de i forhold til niro har handlet i strid med god
markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1.
                                           - 2 -
de omhandlede damptørringsanlæg er navnlig solgt til sukkerfabrikker til brug for
tørring af roepulp. tørringsarbejdet på sukkerfabrikkerne finder sted i forbindelse
med roekampagnen om efteråret. anlæggene er også anvendelige til tørring af andre
materialer, f.eks. træflis til biofuel. materialet tørres i de teknisk komplicerede anlæg
under anvendelse af overhedet damp som en fluidiseringsproces, hvor det
partikelformede materiale strømningsmæssigt opfører sig væskelignende, hvilken
metode i forhold til de traditionelle tørringsanlæg, de såkaldte tromletørrere,
indebærer en række fordele af kvalitetsmæssig, miljømæssig og energimæssig
karakter. parterne har hver især patenter på forskellige konstruktionsindretninger og
processer i relation til damptørringsanlæggene. det første af parternes patenter er
niro’s patent fra 1984, omtalt som niros grundpatent. den oprindelige
rettighedshaver var a/s de danske sukkerfabrikker. parternes patenter vil i dommen
kun blive omtalt overskriftmæssigt. der verserer ved østre landsret en sag, anlagt
den 16. november 2000 af niro mod enerdry’s holdingselskab, asj holding aps,
der ejes af arne sloth jensen, om rettighederne til nogle af patenterne.
forskellen mellem tørresystemet i niros tørringsanlæg og det anlæg, som
markedsføres af enerdry, består ifølge dansk energi analyse a/s’s rapport fra juli
1999 ”tørring i overhedet damp” hovedsagelig i ”en forandret bund, midterstykke og
top, således at tørregodset ikke skal bevæges gennem 16 kamre, men [i enerdry’s
anlæg] fordeles efter størrelse og vægt i tørreren.”
niro har endeligt nedlagt påstand om, at arne sloth jensen og enerdry in solidum
tilpligtes at betale niro 6.000.000 kr. med procesrente af 3.000.000 kr. fra sagens
anlæg den 8. juni 1999 og af 3.000.000 kr. fra den 21. august 2003.
arne sloth jensen og enerdry har nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært
frifindelse mod betaling af et mindre beløb.
sagsfremstilling
arne sloth jensen blev ansat i a/s de danske sukkerfabrikker (dds),
konstruktionsafdelingen, i 1966. i 1973 blev han overflyttet til selskabets fabrik i
stege, hvor han fungerede som driftsingeniør.
                                         - 3 -
i 1981 påbegyndtes udviklingen og projekteringen af en damptørrer hos dds, stege,
først under ledelse af bjarne winstrøm-olsen, og fra den 1. januar 1986 arne sloth
jensen. udviklingsarbejdet bestod blandt andet i luftmodelforsøg samt efter et
pilotanlæg, som var støttet af eu, bygning og drift af prototyper i industriel størrelse.
i 1984 fik dds patent (niros grundpatent) på en proces og apparat for tørring i
overhedet damp. opfinderne var arne sloth jensen, bjarne winstrøm-olsen og
jørgen borreskov. udviklingsarbejdet fortsatte, og i 1990 gjorde arne sloth jensen
en ny opfindelse, som ligeledes blev patenteret, vedrørende en detalje i
damptørrerens konstruktion.
arne    sloth   jensen   har   haft   en  central   betydning   for    udviklingen     af
damptørringsteknologien og har gennem årene som ansat i dds og senere niro holdt
en række foredrag og skrevet adskillige fagbladsartikler om denne teknologi. også
andre har beskæftiget sig med teknologien. i fagbladet zuckerindustrie var der
således i 1995 publiceret to artikler om emnet, som ikke er skrevet af arne sloth
jensen.
fra arne sloth jensens artikler 1987 - 1995, der alle er illustreret med en række
tekniske tegninger, skitser, beregninger, kurver over måleresultater mv.,            kan
refereres:
1) artikel i ”zuckerindustrie” skrevet i 1987 sammen med j. borreskov, d.k.
dinesen og r.f. madsen om ”beet pulp drying in superheated steam under
pressure”. af artiklen fremgik bl.a.:
         ”introduction
         since 1973, energy prices have been an incentive to develop new and less
         energy-consuming processes. also the intensified requirements for a
         reduction of air pollution have encouraged the development of new
         technologies.
         traditional drum driers for the drying of beet pulp require about 1/3 of the
         energy needed by a sugar factory if it has to dry all the beet pulp. the air
         pollution of drum driers is quite considerable, with regard to both the
         emission of solids and foul smelling gases. during the last few years many
         companies have therefore been working on new processes.
                                         - 4 -
         for quite a few years now, dds has been working on the development of a
         new drying method. by this method, drying takes place in a fluidized bed
         with superheated steam as the bearing medium. after elaborate laboratory
         experiments, a pilot plant with an evaporation capacity of 1 ton of water per
         hour (1 t/h) was set up in 1983. in 1985, the prototype of a factory-scale
         plant was put into operation at stege sugar factory, denmark.
         the new method offers 3 big advantages:
         - less energy consumption,
         - no pollution of the environment,
         - improved product quality.
         …
         after a great many measurements and examinations, enough experience had
         been gained to build a prototype of full factory scale. in this plant, the
         superheater and the blower were built into a pressure vessel together with
         the fluid bed.
         …
         in 1985, the construction of the system at stege sugar factory cost 12.8
         million dkk, inclusive of building, conveyors, steam tubes and erection.
         …”
2) artikel i ”zuckerindustrie” 1989 om ”energy savings by evaporating drying of
pressed pulp”, hvoraf bl.a. fremgik, at ” the dds dryer has been further improved
as regards capacity and reliability”.
3) artikel i ”zuckerindustrie” 1990 om ”new experiences with the dds evaporation
dryer”, hvoraf bl.a. fremgik:
         ”this paper reports on the performance and technical improvement of a
         dds evaporation dryer of which a commercial-scale model is being
         installed.
         …
         c weiterentwicklung des trockners
         die trocknungsanlage in stege ist laufend weiterentwickelt worden. die
         wichtigste verbesserungen sind:
         1. direkte brüdenanwendung
         ...
         2. anpassung der verweilzeit
         …
         3. neue bodenplattenkonstruktion in den zellen
         ...
         4. rückmischung von zelle 2 zu zelle 1
         ...
         5. verbesserung der zellenradschleuse
         …”
                                          - 5 -
4) en artikel, udarbejdet til brug for en konference i montreal, canada, i 1992 om
”pressurized drying in a fluid bed with steam”, havde følgende overskrifter:
         “…
         introduction
         …
         this paper describes the development over 10 years through basic
         laboratory tests, and studies of the implemented process elements in pilot
         plants before the final design of a full scale fluid bed dryer. the apparatus
         was designed to dry beet pulp, but is also applicable for the drying of other
         wet particles.
         …
         laboratory tests
         …
         pilot plant
         …
         industrial scale plant
         …
         operating results
         …
         application to other products
         …
         conclusion
         …”
5) af en artikel i “international sugar journal” fra 1992 fremgik det bl.a.:
         ”…
         the further development of the steam dryer is handled by niro, a company
         in the danisco group. niro-dds, a subsidiary of niro, is responsible
         for marketing the dds steam dryer to the international sugar industry. the
         rising market demand for non-polluting technologies and processes has also
         been felt in niro-dds, which has received numerous enquiries and already
         concluded five contracts for dds steam dryers.”
6) af en artikel i ”zuckerindustrie” i 1995 fremgik bl.a.:
         ”…
         today 11 driers are installed in european sugar factories.
         …
         over the last 4 years, further development have made the drier more reliable
         and the capacity has been increased.
         …
         1 introduction
         at the 1987 cits conference in ferrara, italy, the steam drier developed in
         denmark was presented to the public for the first time. this method and its
         possibilities to save energy and avoid environmental pollution at this time
                                         - 6 -
         immediately attracted the attention of the sugar industry. the plant in
         denmark was visited by many interested parties. among them were
         representatives of the nangis sugar factory in france, who visited denmark
         in 1989. shortly afterwards, a contract was drawm up, and the first drier was
         exported from denmark for the 1990 campaign.
         …
         further developments in the last four years
         4.1  fan
         …
         4.2  additional heating surfaces
         …
         4.3  new design of the cell
         …
         4.4  sieve bottoms
         …
         4.5  rotary valves
         …”
i 1990 overdrog dds (danisco a/s) en række aktiviteter til niro, herunder alle
ejendoms- og immaterielle rettigheder til damptørringsanlæg, som efter 1981 var
udviklet på stege sukkerfabrik. arne sloth jensen blev ansat i niro med virkning fra
den 1. juni 1990. parterne er enige om, at en samtidig aftalt konkurrenceklausul ikke
har betydning for nærværende sag.
i februar 1990 blev det første damptørringsanlæg afsat, og kontrakten blev afviklet af
arne sloth jensen i regi af dds.
i de følgende år leverede niro en række damptørringsanlæg. i 1995 var der solgt i alt
13 stk., inkl. det omtalte første anlæg. niro forsøgte løbende at udvikle anlægget,
således som det bl.a. er beskrevet af arne sloth jensen i de omtalte artikler og
foredrag. niro forsøgte også at udvikle anlægget til tørring af andre produkter, som
f.eks. bark, flis, pilekviste, biologisk slam mv. disse udviklingsbestræbelser gav
anledning til forskellige problemer, bl.a. mht. styringen af de forskellige materialers
bevægelse i damptørreren.
den 29. august 1996 blev der afholdt et møde hos niro om videreudvikling med
hensyn til bark/flis tørring. arne sloth jensen deltog i mødet, hvor der bl.a. blev
rejst spørgsmål om, hvorvidt cellevægge, skråflader og skråflade-ledeskinner kunne
undværes, om der kunne laves større åbninger, færre cellevægge, om ”næsen” kunne
undværes, om der kunne designes en anden transport for de fineste partikler, og om
                                             - 7 -
skråfladerne kunne konstrueres enklere. i 1996 blev der også udarbejdet
forsøgsrapporter vedrørende piletræ, og den 17. september 1996 afgav niro en
statusrapport for tørring af piletræ til forgasningsanlæg, indeholdende resultater af
laboratorietests og fluidiseringstests.
i et brev dateret ”påsken 1997 ” og mærket ”fortroligt” beskrev arne sloth jensen
overfor ledelsen i niro en række problemer med damptørrerens teknik, udvikling,
driftssikkerhed, markedsføring og virksomhedens organisation.
den 30. juni 1997 blev arne sloth jensen afskediget og fritstillet. af
opsigelsesskrivelse fremgår blandt andet:
       ”i henhold til samtale bekræftes det hermed, at vi p.g.a. indskrænkning af
       damptørreaktiviteter og skrinlæggelse af nyudvikling, er nødsaget til at
       afskedige dig pr. 30. juni 1997. som følge af din anciennitet er dit
       opsigelsesvarsel 6 måneder + 3 måneders fratrædelsesgodtgørelse i henhold til
       funktionærloven.
       du er pr. 1. juli 1997 fritstillet til at søge andet arbejde. du vil frem til den 31.
       december 1997 modtage din månedlige gage samt pensionsbidrag.
       …
       vi beklager meget, at vort samarbejde ophører og ønsker dig held og lykke
       fremover.
       …”
arne sloth jensen forlod niro i umiddelbar forlængelse af opsigelsen. hans samlede
løntilgodehavende inkl. fratrædelsesgodtgørelse blev stillet ham til disposition den
31. juli 1997.
af et brev af 28. juli 1997 fra niro til arne sloth jensen fremgår:
       ”som du nok kan regne ud, er jeg blevet sat til at ordne de ting og arkiver, som
       du lod stå på dit kontor.
       her er jeg stødt på det problem, at mapperne til stege-tørreren, der står i reolen
       bag din stol, tilsyneladende ikke er komplet, idet jeg kan finde
               mapperne 3c 3d 3e
               mapperne 4a 4b
               mappe 6
       men ikke de øvrige numre, der tilsyneladende skal være der ifølge
       nummerrækkefølgen.
                                           - 8 -
      hvis du ved, hvor jeg kan finde dem, eller hvem der har lånt dem, bedes du
      venligst lade mig det vide, da der er nogen der savner dem. …”
den 2. september 1997 afleverede arne sloth jensen ”udkast til eksklusiv
licensaftale” til niros daværende administrerende direktør, arne skjold petersen. af
aftaleudkastet fremgår bl.a.:
         ”…
         baggrund.
         den i 80´erne hos danisco udviklede damptørrer blev i 90´erne solgt og
         videreudviklet af niro a/s. salget er imidlertid stagneret og arne sloth
         jensen er ikke mere ansat hos niro a/s. arne sloth jensen har ønsker om
         fortsat at arbejde med denne damptørrer. nærværende aftale har til formål at
         gøre det muligt på basis af de patenter og tegninger mm, der eksisterer hos
         niro a/s mod betaling af licens.
         …
         2) definition af den omhandlede teknologi
         denne aftale omhandler den damptørringsteknologi som er beskyttet af
         europa patenterne nr 153704, 537263 og 537262 og tilsvarende patenter
         world wide.
         3) geografisk område
         nærværende aftale vedrører damptørringsanlæg, der installeres world wide.
         4) tegninger mm
         niro overdrager til asj retten til at anvende eksisterende patenter.
         niro overdrager seneste version af tegninger og teknisk dokumentation
         eller tidligere versioner, hvis dette måtte være ønsket af asj.
         …
         6) producent og slutbruger / licens
         asj kan frit vælge procucent (-er), og hverken producent eller slutbruger
         skal betale licens til niro for fremstilling og anvendelse.
         7) eksklusivitet
         asj overdrages den eksklusive ret til at anvende patenter og tegninger mm.
         niro må ikke overdrage nogen form for licens eller know how om
         damptørreren til andre end asj.
         8) licens
         asj betaler en samlet licens på i alt 5 mill dkk (fem millioner dkk) som
         forfalder i form af en licens på 1 % (én procent) af ex works prisen for hver
         tørrer, der bygges af asj eller ved asj”s medvirken indtil 5 mill dkk er
         betalt…”
den 10. - 12. september 1997 deltog arne sloth jensen i en konference (zag-
konference) i bad harzburg i tyskland, hvor han var inviteret af sukkerindustrien til
                                          - 9 -
at holde foredrag om damptørreteknologien. af arne sloth jensens rapport fra
konferencen, som han den 14. september 2997 sendte til administrerende direktør
arne skjold petersen, fremgik det bl.a.:
         ”…
         neumann, som var organisator af denne interne konference, havde inviteret
         mig til at holde foredrag…
         …
         i juli meddelte jeg neumann, at jeg ikke mere var ansat i niro a/s, men
         han ønskede at det var mig der kom og holdt foredraget. det er meddelt
         niro (asp) ved møderne 2/7 og 2/9 97.
         …
         i mødet deltog samtlige ingeniører fra zag samt indkøbschef og chefer for
         kontakt til roedyrkerne. der vorstand var repræsenteret… udover mig var
         der ”udefra” inviteret gerald reuter, verein der zuckerindustrie.
         mit foredrag vakte som sædvanlig stor interesse med mange spørgsmål
         bagefter…”
af et brev af 13. oktober 1997 fra direktør arne skjold petersen til arne sloth
jensen fremgår følgende:
     ”tak for din rapport fra din deltagelse i zag’s interne konference, som vi har
     læst med interesse.
     ligeledes tak for dine forslag til samarbejdsaftale, enten i form af
     kommissions- eller licensaftale.
     vi må desværre meddele dig, at sådanne aftaler ikke er forenelige med vore
     øjeblikkelige planer vedrørende damptørreren.
     derimod er vi indstillet på et samarbejde fra sag til sag, som kunne være
     assistance ved konferencer og introduktion hos nye kunder.
     vi vil kontakte dig, når behovet opstår.”
den 26. september 1997 havde niro sendt en anbefaling, betegnet ”tjenesteattest”, til
arne sloth jensen. anbefalingen, der var udarbejdet af steen winkler og raman
madhok hos niro, var sålydende:
         ”tjenesteattest
         hermed bekræftes det, at arne sloth jensen har været ansat i niro a/s fra
         den 1. juni 1990 til den 01. juli 1997.
                                        - 10 -
         aes kom til niro a/s fra de danske sukkerfabrikker (dds), niro a/s
         daværende moderselskab, hvor arne sloth jensen som leder af en
         projektgruppe havde forestået udviklingen af et apparat til tørring af
         sukkeraffald ved hjælp af overhedet damp, også benævnt som en
         damptørrer. projektet nød efterfølgende stor anerkendelse på grund af
         apparatets miljøvenlige og energibesparende egenskaber.
         hos niro a/s fortsatte arne sloth jensen med videreudviklingen af
         apparatet, idet han virkede som inspirator for en gruppe medarbejdere. han
         var ligeledes aktiv i markedsføringen og deltog i talrige konferencer i ind-
         og udland, ofte som foredragsholder.
         i årenes løb har vi lært arne sloth jensen at kende som en meget innovativ
         person. han arbejder med stor udholdenhed ved opgaver med
         problemløsning og nyder støtte af sin store ingeniørmæssige forståelse og
         bredde.
         arne sloth jensen er behagelig og omgængelig i omgang med kollegaer og
         foresatte.”
i oktober 1997 indgik arne sloth jensen konsulentaftaler med nogle af de
sukkerfabrikker, som ejede de af niro solgte og opstillede damptørringsanlæg. arne
sloth jensen skulle for sine ydelser, der var nærmere angivet i en liste, honoreres
med et fast årligt beløb. der er fremlagt eksempler på to aftaler, indgået med
virksomhederne i henholdsvis cagny og nangis i frankrig. der er endvidere
fremlagt to ordrer af 28. oktober 1997 og 24. marts 1998 fra virksomheden i cagny,
der bl.a. afgiver bestilling på rådgivningsarbejde med henblik på optimering af
damptørreanlægget.
i en senere erklæring (30. oktober 2002) har virksomheden i nangis beskrevet
samarbejdet med arne sloth jensen og enerdry således:
         ”we shall herby confirm that arne sloth jensen since the campaign 1997
         and later enerdry aps has assisted us by consulting and enerdry also by
         delivery of parts for improving the performance of the steamdryer.
         the capacity of the sugar factory has gone up over the latest years and the
         need for drying beet pulp has increased. we had therefore a need for
         improvement the capacity of the dryer. in 1998 the dust separation was
         rebuilt to a complete new design, and the fan motors was exchanged to
         larger motors. in 1999 the dust separation was tuned by further
         modifications, and enerdry supplied a complete new fluid bed bottom with
         a curved form. in order to make the dryer operating well at high capacity
         with steady flows in and out, we found that the dividing of the dryer in high
         verticial cells was a hindrance, so we have gradually over the last 2 years
                                          - 11 -
          removed essentially parts of the cell walls. this year we have also
          introduced an automatic control system for the rotary valves.
          in this way we have had the profit of the most competent assistance of arne
          sloth jensen and enerdry and thereby improved the performance of the
          dryer from about 23 t/h water evaporation to 30 t/h if supplied by 25 bar g
          steam.”
i et senere brev (21. november 2002), stilet til arne sloth jensen, har virksomheden i
cagny beskrevet samarbejdet med arne sloth jensen og enerdry således (dansk
oversættelse):
          ”damptørreren var installeret i 1992 af niro dds. fra 1992 til 1997 har vi
          mødt adskillige problemer med driftsikkerheden. i 1997 har vi underskrevet
          en kontrakt om teknisk assistance med a.s. jensen, derpå med firmaet
          enerdry siden oktober 1998.
          dette partnerskab har gjort det muligt for os i høj grad at forbedre
          funktionen af tørreren.
          efter ændring af fordeling af dampen i tørreren og forbedringen af
          støvskilningen, er fluid bedden blevet særdeles stabil.
          ændringerne på indgangsslusen har gjort denne driftsikker, og vi har ikke
          konstateret slid på tilspændingsblokkene i de sidste to kampagner.
          en rotor med 10 kamre på udgangsslusen og nye tilspændingsblokke er
          ligeledes installeret.
          i tre kampagner i træk har vi konstateret en driftsikkerhed af tørreren på
          over 98 %.
          på basis af dette samarbejde kan vi samstemmende sige, at hr. a. s. jensen
          såvel som firmaet enerdry er kompetente og erfarne i emnet
          damptørring af roepulp.”
af     en   af    arne    sloth    jensen  udarbejdet    redegørelse   ”udvikling   af
damptørringsteknologien 1997 – 2002” fremgår bl.a.:
          ”eksempler på udviklingen af tørreren.
          … cagny, france.
          tørreren blev iagttaget i kampagnen 1997. der var tre problemer. …
          tørreren blev inspiceret efter kampagnen den 18. februar 1998…
          støvudskilningen blev opmålt, genkalkuleret og ændret. trykfordelingen i
          tørreren blev opmålt første gang den 1. september 1998… på basis af
          resultaterne herfra og erfaringerne i kampagnen 1998 viste det sig
          nødvendigt allerede i kampagnen 1998 at levere nye hulplader til en
                                        - 12 -
        midlertidig forbedring… i 1999 blev der leveret en komplet ny fluid bed
        bund. efter enerdry’s koncept. der blev indført jet-effekt og de første trin i
        retning af en krum bund blev gennemført.
        samarbejdet med fabrikken fortsætter. i år 2000 blev der leveret en 10-cellet
        rotor. det 10-celede design er baseret på nytænkning på den opgave, det er,
        at bringe partikelformet materiale ud fra et tryksystem med damp. niro
        leverancer var næsten alle baseret på den 3-cellede rotor, som kom fra
        papirindustrien… den nye 10-cellede rotor fra enerdry har et nyt design af
        kammeret, som sikrer mere end en fordobling af levetiden for såvel rotor
        som slidbakkerne… denne rotor er til dato leveret til 5 fabrikker.
        …
        … nangis, frankrig.
        i kampagnen 1997 begyndte samarbejdet med arne sloth jensen som
        konsulent… tørreren havde hidtil arbejdet med moderat kapacitet, men nu
        kunne man forudse, at der var et behov på vej for at bringe tørreren op til en
        forhøjet kapacitet… måden at opnå dette på var en gradvis ombygning af
        tørreren til det, som var patenteret af arne sloth jensen…
        i 1998 blev motorkraften på hovedventilatoren forøget fra knap 700 til 900
        kw. de stationære skovle efter ventilatoren blev ombygget. den største
        ændring i tørreren var den nye støvudskilning udformet som det nye patent.
        støvudskilningen blev fremstillet i frankrig efter tegninger fra arne sloth
        jensen.
        i 1999 blev hele fluidbed-bunden udskiftet til den nye udformning med
        krum bund og jet-effekt. den nye fluidbed blev leveret fra danmark…
        trykfordelingen i tørreren under cirkulering af luft blev hvert år målt og
        resultaterne herfra sammenholdt med målinger under drift i kampagnen…
        i år 2000 blev arbejdet indledt med at fjerne væsentlige dele af
        cellevæggene og erstatte med ledeplader, således om beskrevet i arne sloth
        jensens første patent fra 1998… i 2002 blev sluserne forbedrede med et nyt
        styresystem og enerdry’s 10-cellede rotor med tilhørende forstærkede og
        specielt varmebehandlede bakker.
        …”
arne sloth jensen rettede i en telefax af 17. oktober 1997 henvendelse til en græsk
sukkervirksomhed, hellenic sugar. skrivelsen, der var stilet til professor pascal
christodoulou, var sålydende:
        ” dear pascal.
        thank you for our pleasant telephone conversation of today. since our
        enjoyable “rendez-vous” in paris and nangis this summer i have left niro
        a/s, and have started to work on my own. i am now assisting the factories
        that has steam dryers already. i do also do studies for sugar factories in
        general, especially on optimizing the energy system.
        i understand from our telephone conversation of today, that steamdrying is
        not actual in greece today. among other reasons also because the price on
        the dryed pulp pellets has been reduced from 38 to 30 d per kg. but i also
        understand, that you find, that steamdrying is the right technology and
        therefore will be installed in the future in greece. please contact me when it
        starts to be actual.
                                          - 13 -
         it has always been a pleasure to discuss energy with you. i do hope we shall
         have many discussions in the future.”
af en telefax, dateret 20. oktober 1997, fra den svenske virksomhed og ejer af
damptørreanlæg, södra cell, fremgår, at arne sloth jensen har haft kontakt til
virksomheden om damptørreren. som reaktion på telefaxen sendte niro, steen
winkler, den 21. oktober 1997 en telefax til södra cell, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”vi har forstået, at udtalelser fra arne sloth jensen har skabt usikkerhed for så
      vidt angår niro’s rolle omkring damptørreren.
      vi kan derfor oplyse, at arne sloth’s ansættelse hos niro a/s blev bragt til
      ophør i juli 1997, og at han ikke længere har nogen tilknytning til selskabet.
      det er endvidere ikke korrekt, at niro har nedlagt og overgivet udviklingen af
      tørreren til arne sloth.
      bortset fra arne sloth, har vi stadig vor stab af gode ingeniører til rådighed for
      vore damptørrerkunder, og vi vil fortsætte, ikke blot markedsføringen, men
      også vor optimering af apparater og koncepter desangående.
      alle rettigheder, patenter etc. er fortsat og uændret niro’s ejendom.
      …”
af en skrivelse fra niro til södra cell, ligeledes dateret den 21. oktober 1997
vedrørende en forestående konference om damptørringsanlæg i anklam i tyskland
den 12.- - 13. november 1997, fremgår bl.a.:
         ”…
         when looking through the list of participants you will notice that mr. a.
         sloth jensen as usual is on the list, but this time not as a representative of
         niro a/s.
         to avoid misunderstandings we feel it is necessary to inform you, that mr.
         jensen now is independent and has no working relations with niro a/s
         anymore.
         furthermore we would like to stress, that niro of course will continue our
         very good relations with your company and that marketing and further
         improvements to the concepts will continue without any break with our
         experienced staff.
         …”
                                         - 14 -
niro rettede i en telefax af 19. november 1997 også henvendelse til hellenic sugar,
grækenland, att.: p. christodoulou. henvendelsen var af lignende karakter som
niros telefax til södra cell af 21. oktober 1997.
den 12.-13. november 1997 deltog arne sloth jensen i den nævnte konference i
anklam i tyskland. ifølge dagsordenens pkt. 5 skulle arne sloth jensen stå for
”brief information … about his future.” niros repræsentanter skulle ifølge
dagsordenens pkt. 4 give ”information … about further developments and comment
on the problems.”.
i en telefax af 19. december 1997 rettede dietrich bosse fra den tyske virksomhed
bma henvendelse til arne sloth jensen med oplysning om, at teknisk chef mark
suhr fra den amerikanske virksomhed southern minnesota sugar group agtede at
tage kontakt til ham om et damptørreprojekt.
den 9. januar 1998 indgav arne sloth jensen en patentansøgning vedrørende
”fremgangsmåde og apparat til fjernelse af væske fra partikelformet materiale”. af
ansøgningen fremgik bl.a., at ”der findes andre kendte metoder og apparater til
tørring i overhedet damp. disse afviger imidlertid væsentligt fra nærværende
metode.” korrektioner til patentansøgningen blev indgivet den 7. maj 1998 og den 2.
oktober 1998. efterfølgende opnåede arne sloth jensen europæisk, amerikansk og
danske patenter.
af konklusionen i en erklæring af 11. februar 1998 fra en tysk patentagent, gramm,
lins & partner, fremgår, at arne sloth jensens patentansøgning efter firmaets
opfattelse ikke krænker niros patenter (ep 0 153 704 b1 og ep 0 537 262 b1).
arne sloth jensen indgik i foråret 1998 yderligere service- og rådgivningsaftaler med
virksomheder med damptørrere fra niro og foretog i tiden herefter inspektioner,
målinger mv. af anlæg i drift og gennemførte optimeringer og ombygninger af
anlæggene.
den 11. - 12. marts 1998 deltog arne sloth jensen (dagsordenspunkt 2) og
repræsentanter fra niro (dagsordenspunkt 3) i en konference for damptørrerejere i
miranda de ebro, spanien. den trykte dagsorden blev afsluttet med følgende tekst:
                                          - 15 -
”die tagesordnungspunkte 2 und 3 finden auf wunsch der referenten
gegebenenfalls jeweils ohne die beteiligung des ”wettbewerbers” statt.”
i en skrivelse af 17. marts 1998 rettede arne sloth jensen henvendelse til niro.
skrivelsen, der var stilet til administrerende direktør jean peronard, var sålydende:
          ”vedr. eventuel overtagelse af damptørringsteknologien.
          kære jean
          tillykke med din udnævnelse. det blev mig bekendt i sidste uge, hvor jeg jo
          var sammen med damptørringsgruppen i miranda i spanien.
          jeg havde d. 2. september 1997 et møde med arne skjold petersen, hvor jeg
          blandt andet forelagde et forslag til teknologiovertagelse i form af hvad jeg
          kaldte en licensaftale. det var en ”teknologiovertagelse på afbetaling”. asp
          ønskede flere penge up front og det var jeg villig til at se på.
          men alligevel blev svaret dengang, at det for tiden ikke var foreneligt med
          niro´s planer at sælge teknologien. men hvis det skulle blive aktuelt vil
          jeg få mulighed for at købe teknologien før den sælges til anden side – i så
          fald til den pris man kan få hos anden køber.
          jeg skriver naturligvis, fordi jeg gerne vil sikre mig, at min aftale med arne
          skjold petersen ikke bliver glemt. jeg håber at høre fra jer, hvis der er nyt i
          denne sag.”
jean peronard besvarede henvendelsen i sålydende skrivelse af 19. maj 1998:
          ”kære arne,
          under henvisning til dit brev af 17. marts 1998 samt til vores seneste
          telefonsamtale har jeg nu bedt vibeke gennemgå vores arkiver for at se, om
          vi kunne finde noget skriftligt vedrørende de forslag, du nævner.
          desværre ser det ikke ud til, at vi har noget som helst, så jeg vil bede dig
          fremsende en kopi af eventuelle aftaler, du har truffet med arne skjold
          petersen. jeg beklager meget, at det ikke er lykkedes os at finde frem til
          dem, men arne ryddede ret kraftigt op på sit kontor, da han rejste.
          lad mig høre fra dig.”
i et forløb frem til foråret 1998 forhandlede niro med southern minnesota beet
sugar cooperative (smbsc), usa, om salg af 2 damptørringsanlæg.
i en telefax af 31. marts 1998 fra niro, steen winkler, til smbsc hedder det bl.a.:
                                          - 16 -
      ”from two independent sources we have information that a us-based company
      by the name of dakota engineering offers or will offer you a pressurized
      steam dryer. the concept offered is, still according to our sources, said to be
      based on technological solutions placed at disposal by a former niro employee,
      mr arne sloth jensen.
      we know that we live in a competitive world, but in order to avoid any
      inconveniences, we kindly draw your attention to the fact that all rights,
      patents, etc. … which are related to niro’s steam dryer, are the property of
      niro a/s, which you should know in case other information in this respect may
      be available to you.
      …”
en telefax med en tekst af tilsvarende indhold blev den 3. april 1998 sendt til dakota
machine tool company, usa.
af en telefax af 3. april 1998 fra niro, visti andersson, til mark suhr, smbsc,
fremgår følgende:
      ”dear mark
      it was a pleasure to meet you again and discuss the dryer project in more
      details.
      we have now reviewed the most recent updated prices from our potential
      subsuppliers and find that our price can be reduced considerably, of course also
      the dollar exchange rate is a help today.
      we take pleasure in sending you the revised quotation in full, where discussed
      points are taken care of…”
i det vedlagte kontraktudkast var prisen anført til 9.610.000 usd. den 7. april 1998
indgik niro og smbsc mundtlig aftale om køb af de 2 damptørreanlæg til en samlet
pris på 9.310.000 usd.
om forhandlingsforløbet fremgår det af en redegørelse (udateret) fra steen winkler,
niro, bl.a.:
         ”…
         nærværende redegørelse omfatter perioden umiddelbart op til og med d. 7.
         april 1998, hvor vi modtog en mundtlig ordre fra smbsc. inden da havde
         vi haft al mulig grund til at formode, at vi var ene på markedet, idet der ikke
         var andre leverandører af damptørrere, samt at vi i øvrigt havde 10 stk.
         referenceanlæg kørende hos andre sukkerfabrikker.
                                        - 17 -
         16. marts 1998. internt notat (mail) fra niro´s økonomidirektør, hr. henrik
         simonsen, som taler om, at prisen på dette tidspunkt er dkk 72.310.000,
         eller usd 10.792.537…
         i perioden mellem d. 23. og 27. marts får vi underretninger om, at sloth
         jensen samarbejder med et amerikansk selskab, dakota engineering /
         dakota machine, med det formål at tilbyde de to damptørrere til smbsc.
         vi har nu en konkurrent på projektet og reagerer bl.a. ved d. 31. marts 1998
         at sende en fax til smbsc…
         som følge af den usikkerhed der opstår ved sloth jensens introduktion som
         konkurrent, beslutter vi os at give et betydeligt prisafslag, hvilket bliver
         meddelt i fax af 3. april 1998... den nye pris på usd 9.610.000 fremgår af
         tilbud nr. 320-904-2, som fremsendes til smbsc med ovennævnte fax…
         ved en forhandling pr. telefon d. 7. april 1998 modtager vi en mundtlig
         ordre baseret på ovennævnte tilbud og en pris af usd 9.310.000…
         prisen, set fra kundens side, er på 3 uger således reduceret fra usd
         10.792.537 til usd 9.310.000, hvilket skal henføres til sloth jensens
         indflydelse”
af det i redegørelsen omtalte interne notat af 16. marts 1998 fra økonomidirektør
henrik simonsen fremgår det bl.a.:
         ”…
         jeg har den 16. marts 1998 talt med va om usd/dkk problematik på
         southern minnesota beet … og nævnt følgende:
         va’s krydskurs på 6,7 (dkk/us)/72.310.000 = usd 10.792.537, hvilket
         skal sammenholdes med dagens kurs 6.95/72.310 = 10.404.316.
         …
         jeg har talt med va og foreslået at frem for at tale om usd/dkk
         kursudsvingene – så skal prisen fastholdes på 6.70 niveauet (usd
         10.792.537)     og     eventuelle   reduktioner    fra    de    amerikanske
         underleverandører skal modregnes i denne pris i usd…
         …
         omvendt, hvis i kan holde den eksisterende kontraktpris baseret på
         dkk/usd 6.70 vil det kunne give niro en gevinst…
         …”
om forhandlingsforløbet fremgår det endvidere af en redegørelse fra mark suhr,
smbsc, modtaget hos advokat hans henrik skjødt den 21. marts 2003, bl.a.:
     ”to whom it may concern:
     i have received notice that there has been comments and statements made in
     relation to mr. arne sloth jensen and southern minnesota beet sugar co-op
     that concern me. i was a vice-president and officer of the cooperative from
                                   - 18 -
1996 to 2002. the following is the relationship that existed and the
development of that relationship with mr. jensen.
… it became clear the fluidized steam dryer had potentially superior operating
and environmental advantages over a straight direct-fired dryer…
we checked with several u.s. suppliers of similar drying technology and were
not comfortable with their knowledge concerning our requirements. i knew of
mr. jensen, a respected expert on fluidized steam drying, from many papers he
published on the subject… i discovered he was no longer employed with niro,
the sole supplier of the steam fluidized dryer for sugar beet pulp and therefore
might be available to help us. … with the help of bma, in particular mr.
bosse, we were finally successful in contacting him shortly before christmas,
1997. he was independent and was available to consult with smbsc. we
agreed during the phone conversation to a site visit of our facility in renville,
minnesota. the visit was to evaluate and provide technical knowledge
concerning the reliability of the steam drying technology, operating this type of
drying equipment over our long campaign, and suitability using this technology
with respect to the variability of our pulp in both dry substance and size
distribution. the mid-january site visit proved valuable and mr. jensen was
considered critical in providing his technical knowledge to the many
unanswered technical questions concerning the potential use of the steam
drying technology in our facility. therefore we needed mr. jensen's
independent evaluation and knowledge for completing the evaluation that
steam drying was technically viable for us. help in negotiating the commercial
terms or economical evaluation were not part of his supply. we were
aggressively pursuing two methods of beet pulp drying that provided the best
overall long term needs of the cooperative that was independent of the
technical services we required from mr. jensen.
the cost structure of steam drying beet pulp had to make economic sense
compared to a gas-fired turbine generator … both technologies offered positive
improvements to our operation. additionally the cost structure of the
installations of the fluidized steam dryers into the european beet sugar
facilities was generally known… from my investigations and evaluations, i
fixed a price of $9 to 9.3 million dollars that allowed the selection of the steam
dryer over any other option. this was the highest price i could agree to because
of the improved environmental results. without this environmental benefit, the
reliability of the steam drying technology as well as the loss of co-generation
of electricity would have lowered my acceptable upper price limit.
during the course of the evaluation and equipment selection process, we
understood mr. jensen applied for a patent on a new steam dryer. it was my
understanding this was not an infringement on the patented steam dryer from
niro. dakota machine, inc, was a respected fabrication and equipment supply
company that i informed about this development for their evaluation. we did
not receive a bid from them. assuming the bid price would be below our
threshold of $9.0 to 9.3 million dollars, it would still not have received serious
consideration. niro made clear to us they would aggressively protect their
patent thus increasing the risk of unacceptable delays regardless of the legal
conclusions concerning infringement.
                                        - 19 -
      the only price negotiation on steam fluidized drying was between niro and
      smbsc. both smbsc and niro negotiated to a satisfactory price and scope of
      delivery that was accepted, signed and approved by both companies'
      representatives. niro had not sold a steam fluidized dryer for several years and
      certain beet sugar factories with this technology expressed concern over their
      technical understanding and commitment to the industry. this did create
      concern. however with mr. jensen under contract to help in the overall design,
      start-up and operation we were comfortable that sufficient support was in
      place. we disclosed to niro that we had mr. arne sloth jensen under contract
      for these reasons. niro placed no objection with us over this arrangement but
      did state they would also properly support us. …”
om smbsc’s køb af de to anlæg er der endelig fremlagt sålydende erklæring af 5.
maj 2003 fra dakota machine inc. (dmi):
         ”re: meeting between arne sloth jensen and dakota machine inc. (dmi)
         to whom it may concern,
         early in march 1998 conversations began between dmi and arne sloth
         jensen. on april 15, 1998 arne sloth jensen met with representatives of
         dmi at the dmi offices in west fargo, nd. those present were mr. jensen,
         don moen, mike hohl, as well as other members of the dmi staff.
         the purpose of the meeting was to explore the possible opportunity of dmi
         working with arne sloth jensen to secure a steam dryer project with the
         southern minnesota sugar cooperative (smsc). the discussions centered
         around estimating costs and schedules for dmi to fabricate two steam
         dryers based on mr. jensen´s technology.
         upon a direct inquiry, mr. jensen assured dmi that his specific steam dryer
         technology did not infringe on any other companies´ intellectual property
         rights.
         later that week, either on april 16 or april 17, 1998, mr. jensen, don
         moen and mike hohl met with mark suhr of smsc at renville, minnesota.
         mr. suhr indicated that niro had been given the contract for the project.”
enerdry aps blev stiftet 15. oktober 1998, og de aktiviteter, som arne sloth jensen
havde udført i eget navn, fortsatte gennem selskabet.
den 10. februar 1999 og nogle dage frem deltog arne sloth jensen i en konference i
orlando i florida, usa (assbt konference), hvor også niro var repræsenteret. på
konferencen fremlagde arne sloth jensen en fire siders brochure som en folder i a4-
format med tekniske tegninger, kurver og skemaer over ydelser og dimensioner, hvor
en damptørrer markedsføres af enerdry. det fremgår af brochuren, at damptørreren
er ”based on a new patent”, og at den ”… offers some 40 % more capacity cost-
free.” af brochureteksten fremgår endvidere, at ”enerdry aps is founded by arne
                                          - 20 -
sloth jensen, who is the inventor of the pressurised fluid bed drying of beet pulp
back in 1981, since then he has been in charge of its development. the technology
and arne sloth jensen has been awarded various prizes.”
i et udateret brev, efter det oplyste fra februar/marts 1999, fra arne sloth jensen til
en tysk virksomhed med damptørringsanlæg fremgår bl.a.:
      ”jetzt läuft ihrer vertrag mit niro nicht mehr. es lohnt sich für sie nicht zu
      verlängern. für sie wäre es besser selbst in ersatzteile zu investieren. ein
      minimum wäre ein rotor und backen (4 stück) für eintritt- und
      austrittsschleuse. der eintrittsscheluserotor kann in notfall in die
      austrittsscheluse montiert sein.
      ich muss natürlich ein unterlieferant haben für panzerungen ersatzteile und
      neuanlagen. ich bin dabei mögliche zu besuchen, und will dann bald ein
      auswählen. dieselbe firma will dann auch sie bedienen können und mit
      meiner unterstützung kann man den qualität und die weiterenentwicklung
      sichern. falls sie interessiert sind will ich sie darüber informieren.
      …“
af et referat fra konferencen i orlando, florida, udarbejdet af visti andersson fra
niro den 15. marts 1999, fremgår bl.a.:
         ”ved receptionen den 10. februar møder jeg mark suhr, smbsc, der …
         fortæller …, at aes [arne sloth jensen] også deltager …, og at han har fået
         et foredrag presset ind, men det vil omhandle energisituationen i en
         sukkerfabrik, mere end … damptørring. ”he says it is very important for
         him, and he is very persistent, as you know.”
         jeg kan ikke andet end sige ok. …
         lidt senere møder jeg også aes, som ikke generer sig for at komme hen og
         blande sig i mine samtaler med potentielle kunder.
         aes foredrag fulgte i store træk hans egen brochure. af foredraget kan
         citeres – ”the new dryer has 25 % more steam in circulation, possible by
         redesign. it has 40 % more capacity for the same price.
         …
         aes nævner ikke, hvad han sammenligner med.
         mit foredrag holder jeg to timer senere i samme forum. modtagelsen var
         meget positiv ”… men aes skaber forvirring”, så meget, at nogle tilhørere
         troede, ”at aes foredrag var niro’s, også fordi ligheden med niro’s tørrer
         kan siges at være slående.”
         aes gør niro’s position svagere, lyder en anden bemærkning efter
         foredraget.
                                         - 21 -
         don moen, president og mike hohl, vice president, dakota machine
         nævner til mig, at aes’s tørrer ligger for tæt på niro’s design. – under
         smbsc’s søgen efter tørringsteknologi var aes hos dakota machine for at
         få dem til at være fremstiller. – ”but you have so strong patents”.
         …
         aes forsøger hårdt at få min potentielle kunde, amalgamated sugar, i tale.
         henter også oplysninger til brug i samtalerne om en tromletørrer, promill,
         hos dakota machine, der overfor mig udtrykker, at de er meget pikeret over
         hans henvendelser.
         min konklusion: det har været meget frustrerende at have en konkurrent og
         desuden tidligere kollega gående rundt med det samme produkt og med
         naturlig anbefaling af eget produkt, men også en talen ned om niro’s
         produkt.
         uanset om han sælger sit produkt eller ikke, vil det påvirke markedet
         negativt, således at niro’s indtjening vil blive reduceret på de næste
         kontrakter, vi indgår.”
efter konferencen modtog arne sloth jensen den 16. marts 1999 en telefax fra det
engelske firma engineering & consultancy services, hvoraf bl.a. fremgår:
         ”…
         dear mr. jensen,
         it was with great interest that i read a copy of your company’s brochure for
         equipment to steam dry beet pulp which was distributed at the recent
         assbt conference in florida.
         …
         clearly in the eastern european situation, it is imperative to have a system
         which is the most cost effective, and i would be most interested in receiving
         more information on the enerdryaps system. in particular, the areas which
         are of specific interest to me are:
         …”
arne sloth jensen besvarede henvendelsen i en telefax af 19. marts 1999, hvoraf bl.a.
fremgår:
         ”… in 1997 we decided to split and i founded enerdry aps. i wanted to
         market a better dryer based on a new and independent patent. niro can still
         sell the old model based on my old patent, and it was agreed, that they do no
         further development.
         the enerdry steamdryer [offers] the same advantages as the old concerning
         environment and energy saving. but the new design has increased the
         capacity, reduced the height, and reduced the price. the new dryer has
         roughly 40% capacity for the same price. this is of course important in a
         feasibility study
         …
                                        - 22 -
         the main advantage by enerdry compared to niro dryer is larger capacity
         and lower price. further is the competence for trouble shooting and
         consulting in enerdry. if the same money is spent on a given need for
         evaporation, the increased capacity can be turned into a need for lower
         steam pressure on the steam supply. please study the capacity curves.
         the integration in the steam system of a sugar factory will be the same for a
         niro and a enerdry dryer.
         relative costs. see above. but budget prices are: size g = 2,95 mill euro.
         size h = 3,85 mill euro installed but without steam and condensate pipes
         conveyors for pulp, cables for instrumentation and platforms and
         foundation…”
på det fremlagte bilag ses håndskrevne beregninger og bl.a. teksten ”40% more
capacity for samme pris”. der er enighed om, at det håndskrevne er påført af visti
andersson hos niro.
i et brev af 30. marts 1999 rettede advokat lars petersen på vegne af niro
henvendelse til arne sloth jensen. af skrivelsen fremgår bl.a.:
      ”under assbt konferencen i orlando den 11. februar 1999 præsenterede de
      som direktør for firmaet enerdry aps en damptørrer, som er baseret på know-
      how fra – og med udgangspunkt i – den damptørrer, de tilbage i 80erne var
      med til at udvikle for min klient og som min klient har patentrettighederne til
      og markedsfører. om deres damptørrer har de også produceret en brochure,
      som er meget lig min klients brochuremateriale.
      …
      både leveringsdygtigheden i reservedele til eksisterende niro-anlæg og
      markedsføringen af den af dem præsenterede damptørrer gør det nu åbenbart,
      at de anvender den specialviden i eget regi, de er kommet i besiddelse af
      under ansættelsen hos min klient. min klient er endvidere i tvivl om, hvorvidt
      de i forbindelse med ansættelsesforholdets ophør eller tidligere har medtaget
      andet dokumentationsmateriale end personlige notater, som aftalt med
      divisionschef steen winkler, et forhold som min klient tidligere har rettet
      skriftlig henvendelse til dem om og som de benægtede.
      …”
i et brev af 14. april 1999 besvarede advokat hans henrik skjødt henvendelsen fra
advokat lars petersen. af brevet fremgår bl.a.:
      ”…
      det er korrekt, at min klient som direktør for enerdry aps i februar d.å. i
      orlando præsenterede en ny damptørrer. denne damptørrer baserer sig på en
      ny opfindelse, som søges patentbeskyttet i henhold til dansk patentansøgning
      nr. 1249/98, indgivet den 7. januar [skal være: 9. januar]1998.
                                          - 23 -
      den nye opfindelse vil ifølge sagkyndig vurdering ikke på nogen måde være i
      konflikt med eller afhængig af deres klients patentrettigheder. de vil først
      kunne få indblik i patentansøgningen, når denne bliver offentliggjort den 10.
      juli 1999. indtil dette tidspunkt vil udlevering af patentansøgningen være
      nyhedsskadelig.
      …
      endelig anfører de, at min klient i forbindelse med ansættelsesforholdets ophør
      eller tidligere formentlig har medtaget andet dokumentationsmateriale end
      personlige notater. dette bestrides. min klient er ikke i besiddelse af noget
      niro-materiale, beskrivelser eller lignende.
      …
      det tilføjes, at deres ubeføjede beskyldninger må opfattes som et led i deres
      klients strategi om at forhindre en lovlig konkurrence, som min klient forsøger
      at skabe igennem sit selskab enerdry aps. min klient har således oplevet, at
      deres klient under uberettiget foregiven af patentkrænkelse har forhindret
      gennemførelsen af et planlagt projekt om opførelse af 2 nye anlæg, baseret på
      min klients nye opfindelse for den amerikanske sukkerfabrik ved navn
      smbsc, renville. på baggrund af trusselsbreve lykkedes det deres klient at
      erhverve ordren, og således, at smbsc, betingede sig, at min klient skulle
      fungere som konsulent.
      …”
i oktober 1999 skrev arne sloth jensen en artikel i ”zuckerindustrie” med titlen
”drying of beet pulp in the new pressurized steam drier. effects on fuel, power, pulp
pressing, and pulp as biofuel”. af artiklen fremgår bl.a.:
          ”the new pressurized steam drier from enerdry aps offers some 40 %
          more throughput for the same price compared with the existing steam driers.
          …
          this new drier is different from the existing pressurized, fluidised-bed drier,
          in having a low ring-shaped fluidised-bed with a curved bottom plate. the
          “old” type has high vertical cells with a flat bottom plate. this is
          disadvantageous, because …
          a new steam drier size h costs approx. euro 5.1mn fully installed with
          conveyors, piping, civil works, electric installations.
          …”
efter artiklen var trykt en lille reklame for enerdry aps med angivelse af adresse,
telefon- og faxnummer, e-mail adresse og præsentationsteksten ”pulp drying with
superheated steam”.
i   “zuckerindustrie”    i   2000    havde   arne     sloth    jensen  en    artikel om
”verdampfungstrockung von pressschnitzeln”, hvoraf bl.a. fremgik:
          ”…
                                                   - 24 -
            es ist möglich, bereits vorhandene trockner entsprechend der
            neuentwicklungen umzubauen, um sie mit höherem durchsatz zu betreiben.
            der umbau umfasst hauptsächlich folgendes: ...“
efter artiklen var der optrykt en tilsvarende reklameannonce som efter artiklen i
1999.
efter en artikel i ”zuckerindustrie” i 2002 havde enerdry indrykket en kvartsides
reklameannonce bl.a. med oplysningen: ”enerdry offers: 20 years of experience”
den 14. april 2002 indrykkede enerdry via rekrutteringsbureauet mercuri urval en
annonce i berlingske tidende, hvor man søgte 2 ingeniører til virksomheden. af
annonceteksten fremgik indledningsvis:
            ”vores kunde er et industrielt teknologisk udviklingsselskab, som har
            specialiseret sig i udvikling og konstruktion af damptørreanlæg. anlæggene
            anvendes særligt til tørring af roepulp i sukkerfabrikker, men kan lige såvel
            anvendes til tørring af træflis eller af industrielt slam. processen og
            apparatet er patenteret globalt.”
under overskriften ”vær med fra start” fremgik: ”de første store projekter er solgt
og skal nu etableres. år 2002 bliver præget af intens udvikling og konstruktion af et
stort anlæg i usa…”
i april 2002 indgik enerdry aftale med minn-dak farmers cooperative, usa, om
levering af et damptørreanlæg.
der er af civilingeniør jan sandvig nielsen og civilingeniør leif rørbøl udarbejdet
skønserklæringer til brug for såvel denne sag som den verserende patentsag ved
østre landsret. særlig til brug for behandlingen af nærværende sag har
skønsmændene i fire erklæringer besvaret spørgsmålene 1-13, spørgsmålene a-g,
spørgsmålene r-v og spørgsmålene 14-15. af skønserklæringerne fremgår bl.a.:
       ”spørgsmål 1
       syns- og skønsmændene bedes oplyse, om detailudformningen af en damptørrer af typen
       beskrevet i bilagene 2 [niros grundpatent 1984], 16 [brochure fremlagt på konference i februar
       1999 i florida, usa, med markedsføring af enerdry’s damptørrer] og 49 [niros eurpæiske
       patent, bekendtgjort 1994] afhænger af det partikelformede materiales egenskaber, såsom af,
       om det partikelformede materiale er et kompakt materiale med relativt lille overflade i forhold
       til sin vægt eller af et lettere materiale med relativt stor overflade i forhold til sin vægt.
                                           - 25 -
svar 1
skønsmændene kan besvare spørgsmålet bekræftende.
spørgsmål 2
syns- og skønsmændene bedes oplyse, om detailudformningen af en damptørrer af typen
beskrevet i bilagene 2, 16 og 49 afhænger af det partikelformede materiales form og struktur i
forhold til luftgennemstrømningerne inden i damptørreren, såsom af, om det partikelformede
materiale har form som langstrakte stave eller er af rundt materiale, eller om det er
ensartet/uensartet.
svar 2
skønsmændene kan besvare spørgsmålet bekræftende.
spørgsmål 3
syns- og skønsmændene bedes redegøre for, om konstruktionen af en ny damptørrer af typen
beskrevet i bilag 16 til behandling af et specifikt partikelformet materiale forudsætter viden
om:
(i)       hvilke fluidiseringshastigheder der må anvendes de forskellige steder i appa-
          ratet for at opnå den ønskede tørringsgrad af de forskellige partikelfraktioner,
          som det specifikke partikelformede materiale er sammensat af;
(ii)      hvordan perforeringerne skal udformes i samtlige forskellige perforerede
          plader i apparatet for at opnå de nødvendige fluidiseringshastigheder for tør-
          ring og transport af det partikelformede materiale, herunder udformningen
          af størrelser, indbyrdes afstande, retninger og kombinationer af hullerne og/
          eller gællerne i de perforerede plader;
(iii)     hvorledes udskilningsgraden af de fine partikler i cyklonen i toppen af
          damptørreren afhænger af trykfaldet over cyklonen.
svar 3
konstruktion af et apparat som beskrevet her vil typisk forudsætte et indgående kendskab til de
forhold, der er beskrevet under (i) til (iii).
spørgsmål 4
syns- og skønsmændene bedes vurdere, om ansøgers udviklingsomkostninger i perioden 1981-
1998, som i stævning og replik med henvisning til blandt andet bilag 22-24 er opgjort til kr.
60.000.000,00, forekommer at være sandsynlige.
såfremt syns- og skønsmændene finder, at opgørelsen ikke forekommer at være rimelig, bedes
syns- og skønsmændene estimere størrelsen af de rimelige omkostninger som er forbundet med
at udvikle en damptørrer af denne type.
svar 4
efter gennemgang af dokumentationen og ved inspektion af forsøgsanlæg hos niro er det
skønsmændenes vurdering, at omkostningerne ved udvikling har været betragtelige, og det er
sandsynligt, at udviklingsomkostningerne har kunnet opgøres til de nævnte kr. 60 mill.
skønsmændene ser sig ikke i stand til at vurdere, om udviklingsomkostningerne har været
"rimelige", eller om samme resultater kunne have været opnået ad anden og mindre
omkostningstung vej.
spørgsmål 5
syns- og skønsmændene bedes vurdere, om udviklingen af en funktionsdygtig damptørrer som
beskrevet i bilag 16 forudsætter, at der er udarbejdet et beregningsgrundlag for selve
damptørreren baseret på forsøg, eksempelvis for bestemmelse af tørrekurver,
transporthastigheder samt det partikelformede materiales fraktionsopdeling i tørreren som
funktion af damptørrerens detailudformning og driftsparametre.
                                          - 26 -
svar 5
skønsmændene kan bekræfte, at systematisk udvikling af en funktionsduelig damptørrer
forudsætter et beregningsgrundlag, der i praksis vil være baseret på eksperimentelle
bestemmelser af f.eks. tørrekurver og lign.
spørgsmål 6
idet syns- og skønsmændene anmodes om at tage udgangspunkt i en almindelig fagmands
viden som den forelå på tidspunktet for introduktionen af sagsøgtes damptørrer som vist i bilag
16, dvs. ved udgangen af 1998, bedes syns- og skønsmændene vurdere, om det må antages at
være muligt for de sagsøgte at konstruere en funktionsdygtig damptørrer som beskrevet i bilag
16 alene på baggrund af sagens bilag l-q [artikler]og almindelig teknisk kundskab og uden
anvendelse af anden teknisk know-how.
svar 6
såfremt en damptørrer forsøges konstrueret alene på baggrund af sagens bilag l-q vurderes
det, at der efterfølgende vil være et stort behov for forsøg og justeringer før anlægget er fuldt
funktionsdygtigt, også selv om de kombineres med "almindelig teknisk kundskab". under alle
omstændigheder må der påregnes et betydeligt udviklingsarbejde.
spørgsmål 7
syns- og skønsmændene bedes oplyse, om en teknikers faglige know-how fra arbejde med
udvikling og opbygning af driftsklare damptørringsanlæg kan have indflydelse på,
(i)       hvilke målinger teknikeren vælger at foretage, når et eksisterende anlæg
          ønskes optimeret;
(ii)      hvor og på hvilken måde der skal måles, for at dataindsamlingen kan an-
          vendes som beslutningsgrundlag for ombygning af anlægget;
(iii)     hvor detaljeret data skal noteres for at kunne bruges som analysegrundlag
          for den tekniker der har foretaget målingerne;
(iv)      hvor lang tid teknikeren skal anvende til gennemførelse af brugbare måling-
          er på et fuldskala anlæg der ønskes optimeret.
svar 7
ja, en teknikers erfaring med opbygning af driftsklare anlæg vil være relevant og et værdifuldt
grundlag for at foretage de under (i) til (iii) antydede valg og vil utvivlsomt reducere
tidsforbruget under (iv).
…
svar 8
syns- og skønsmændene vurderer, at bilag aa [oversigt over arne sloth jensens og senere
enerdry’s aktiviteter i relation til solgte niro anlæg] ikke i sig selv dokumenterer opmålinger,
der kan sætte en person med almindelig fagmandsviden i stand til at konstruere en
funktionsdygtig damptørrer.
…
svar 12
… en væsentlig del af den erfaring en ingeniør opnår, vil være knyttet til den specifikke type
damptørrer, der arbejdes med.
spørgsmål 13
syns- og skønsmændene bedes oplyse, om der i bilag aa samt øvrigt konkret materiale
forelagt syns- og skønsmændene er dokumenteret tilvejebringelse inden udgangen af 1998 af
de optegnelser, beregninger, måledata fra produktionsanlæg, forsøgsdata fra pilotanlæg eller
fremstilling af konstruktionstegninger som vurderes nødvendige for skabelsen af en ny
funktionsdygtig damptørrer af typen angivet i bilag 16.
herunder ønskes oplyst, om materialet dokumenterer,
                                          - 27 -
(i)       de i spørgsmål a (d) nævnte målinger og driftserfaringer;
(ii)      de i spørgsmål b nævnte målinger og driftserfaringer;
(iii)     de i spørgsmål c nævnte målinger, beregninger og tegninger.
…
svar 13
ved gennemgang af sagens dokumenter og ved besigtigelsesbesøg er skønsmændene af den
vurdering, at en meget stor del af udviklingsarbejdet og de væsentligste problemer ligger i
forbindelse med håndtering af de partikelformede produkter, der skal tørres. det drejer sig bl.a.
om indfødning, udtagning og transport/fluidisering. derfor vil begrebet funktionsduelig i høj
grad relateres til disse problemstillinger.
det er derfor vores vurdering, at udvikling af en damptørrer, af den art, der er beskrevet, i høj
grad er baseret på lang tids erfaring med udvikling og forsøg med en sådan type anlæg. en
sådan erfaring kan i et vist omfang erhverves gennem forsøg med eksisterende anlæg. det
fremlagte materiale (heriblandt aa) dokumenterer imidlertid ikke, at der udført forsøg i et
nødvendigt omfang til, at det kan danne grundlag for konstruktion af en ny funktionsdygtig
tørrer. derfor må det forventes, at en person med almindelig fagmandsviden må påregne at
skulle gennemføre en lang række yderligere forsøg for at kunne konstruere en funktionsduelig
damptørrer.
det er efter syns- og skønsmændenes vurdering sandsynligt at sagsøgte gennem udvikling og
indkøring af sagsøgers damptørrer har erhvervet sig en speciel viden, der gør at forsøgsarbejdet
efterfølgende kan reduceres betragteligt, hvis sagsøgte vil bygge en tilsvarende damptørrer.
spørgsmål a:
såfremt sagsøgers spørgsmål 3 besvares bekræftende bedes følgende oplyst:
(a)       mener skønsmændene, at det for en ingeniør med erfaring inden for damp-
          tørring ville være muligt på basis af bilag l, m, n, o og p [artikler]samt anden til-
          gængelig viden og de driftserfaringer fra og målinger på eksisterende produk-
          tionsanlæg, som fremgår af bilag aa (side 6, 7, 9, 11, 13-14, 17-18 og 24-25)
          at optimere fluidiseringshastighederne forskellige steder i apparatet og udforme
          hulplader?
(b)       kræver konstruktionen af en funktionsdygtig damptørrer desuden kendskab til
          opholdstid for materialet og kendskab til temperaturdifferencer?
(c)       kan det nødvendige kendskab til opholdstider og materialetransport erhverves
          på grundlag af bilag l og o og erfaringer fra driften af eksisterende produk-
          tionsanlæg, som fremgår af bilag aa?
(d)       kan viden om sammenhæng mellem udskilningsgrad af de fine partikler og
          trykfald i cyklonen i toppen af tørreren erhverves fra lærebøger og anden lit-
          teratur og kan denne viden suppleres med målinger og driftserfaringer, som
          fremgår af bilag aa?
svar a:
(a) det vurderes, at en ingeniør med erfaring indenfor damptørring af denne type vil kunne
optimere fluidiseringshastighederne ved at ændre på udformningen af hulpladerne. optimering
i den sammenhæng vil typisk kræve en kombination af viden omkring luftstrømning og forsøg,
hvor ændringer i hulplader og lignende vil kunne danne grundlag for ændringer.
(b) ja, de nævnte parametre vil være af betydning ved tilpasning af anlægget til det specifikke
materiale.
(c) bilag l og o giver kun begrænset information om opholdstider og materialetransport og
kan næppe bruges som egentligt dimensioneringsgrundlag. det kan dog ikke udelukkes at
denne information – sammen med driftserfaringer – kan danne grundlag for at designe en
tryktørrer. for at få en sådan tryktørrer til at være funktionsduelig vil der dog – efter
                                          - 28 -
skønsmændenes vurdering – være et efterfølgende behov for betydelig indkøringstid og
eventuelt justeringer.
(d) ja
spørgsmål b:
i tilslutning til sagsøgers spørgsmål 5 ønskes følgende oplyst:
kan beregningsgrundlaget helt eller delvist baseres på almindelig tilgængelig viden, herunder
bilag l-q samt de oplysninger om, målinger på og driftserfaringer med eksisterende (solgte)
niro-produktionsanlæg, der er givet adgang til af ejeren, som dokumenteret ved bilag aa?
i relation til eksemplifikationen i spørgsmål 5 ønskes desuden oplyst:
(a) er der brug for yderligere kendskab til tørrekurver end det, der fremgår af kendskabet til
opholdstider og driftserfaringer?
(b) er der brug for andet kendskab til transporthastigheder end det, der fremgår af bilag l-q og
driftserfaringer?
…
svar b:
væsentlige dele af beregningsgrundlaget kan erhverves igennem almindelig viden herunder
den, der er beskrevet i bilag l-q og driftserfaringer fra eksisterende anlæg.
(a) de væsentligste elementer i tørrekurvene for specifikke produkter kan bestemmes ud fra
temperaturer og opholdstider.
(b) dette spørgsmål kan ikke direkte besvares, men generelt vil en væsentlig information om
transporthastigheder kunne oparbejdes gennem driftserfaringer med eksisterende anlæg.
….
spørgsmål c:
såfremt sagsøgers spørgsmål 6 besvares benægtende, bedes skønsmanden vurdere
(a) om det på basis af bilag l-q og de erfaringer/målinger udført inden udgangen af 1998,
      som fremgår af bilag aa, er muligt at opstille termodynamiske balancer og massebalance
      for en damptørrer, som vist i bilag 16?
(b) om det på basis af termodynamiske beregninger og kendskab til eksisterende damptørrer,
      som fremgår af bilag aa i tiden indtil udgangen af 1998, er muligt at beregne
      hoveddimensionerne for en funktionsduelig damptørrer, som vist i bilag 16?
(c) om det på basis af de i pkt. a og b anførte forhold er muligt at lave endelige tegninger af en
      sådan damptørrer under anvendelse af viden opnået under de sagsøgtes aktiviteter,
      herunder foretagne ombygninger, som vist i bilag aa?
(d) om besvarelsen af pkt. a, b, og c vil være anderledes, hvis tidsperioden udvides med årene
      1999 og 2000 og i givet fald på hvilke punkter.
svar c:
(a) det vil på baggrund af den nævnte information være muligt at opstille hovedtal for energi
      og massebalancer som angivet i bilag 16. der vil dog typisk være usikkerheder på nogle af
      størrelserne.
(b) det vil efter syns- og skønsmændenes vurdering være muligt på baggrund af de
      termodynamiske beregninger og kendskab til eksisterende damptørrere være muligt at
      bestemme hoveddimensioner på en damptørrer. hvorvidt den er funktionsdygtig vil også
      afhænge af andre forhold end de termodynamiske.
(c) ja; i hvert fald for så vidt angår hovedtrækkene. egentlige arbejdstegninger lader sig dog
      næppe fremstille alene på dette grundlag.
                                            - 29 -
(d) dette spørgsmål kan ikke besvares.
spørgsmål d:
i tilslutning til sagsøgers spørgsmål 7 …
svar d:
for at kunne optimere et eksisterende anlæg kræves en indgående forståelse af de styrende
mekanismer. en sådan erfaring kan opnås gennem lang tids erfaring med damptørrere. der
kræves dog en væsentlig viden om de fluiddynamiske forhold. en sådan viden kan i væsentligt
omfang erhverves gennem forsøg på eksisterende anlæg og på baggrund af teoretiske
betragtninger.
spørgsmål e:
såfremt sagsøgers spørgsmål 8 besvares benægtende, bedes det oplyst, om det under
anvendelse af bilag l-aq kombineret med de erfaringer, som er et resultat af de sagsøgtes
aktiviteter i relation til bestående niro-anlæg, som fremgår af bilag aa, er muligt at konstruere
en funktionsdygtig damptørrer af den i bilag 16 viste type?
svar e:
som det fremgår af svar 8 dokumenterer bilag aa efter skønsmændenes opfattelse ikke i sig
selv, at der er tilvejebragt tilstrækkelige opmålinger til konstruktion af en funktionsdygtig
damptørrer. det kan dog ikke afvises, at der på grundlag af bilag l-q kombineret med
opmålinger kan konstrueres en damptørrer, som efter indkøring vil være funktionsdygtig, jf. i
øvrigt besvarelsen af spørgsmål 13.
…
spørgsmål r:
med henvisning til svaret på spørgsmål a, litra (d) bedes skønsmændene oplyse, om en
geometri for støvudskilningen herefter kan fastlægges?
svar r:
i det omfang partiklernes fordeling (karakteriseret ved form, størrelse og vægt) kendes, er det
muligt at designe geometrien for cyklonen til en ønsket udskilningsgrad baseret på faglitteratur
og forsøg.
spørgsmål s:
med henvisning til svaret på spørgsmål c, litra (c) bedes skønsmændene besvare følgende
spørgsmål:
(i) hvis man kender dimensionerne (målene) for en trykbeholder og de driftsbetingelser (tryk
og temperatur) den skal arbejde under, er det så muligt for en maskiningeniør, eventuelt med
støtte fra force instituttet, at lave arbejdstegninger af en sådan trykbeholder?
(ii) hvis man på basis af termodynamiske beregninger har fastlagt antallet af rør og længden af
disse samt hoveddimensionerne (hovedmålene) for den store varmeveksler i en damptørrer, er
det så muligt for en maskiningeniør, eventuelt med støtte fra force instituttet, at lave
arbejdstegninger af en sådan varmeveksler?
(iii) hvis man har erfaringer fra udformning og ombygning af fluidbed-bunden i en damptørrer
(jfr. bilag ab) samt har gennemført målinger og beregninger på basis af opmålinger (jfr.
eksempelvis bilag aa, side 6 (måling) og side 9 (opmåling) af sådanne fluidbed-bunde og har
leveret nye hulplader hertil (jfr. bilag aa og ab), vil en uddannet maskiningeniør så være i
stand til at lave fremstillingstegninger af en ny fluidbed-bund?
                                                - 30 -
      (iv) er det en normal opgave for en maskiningeniør at lave tegninger af en indbygning af en
      ventilator med et hjul, som leverandøren har givet alle de nødvendige oplysninger om?
      (v) hvis geometrien for et støvudskilningssystem er fastlagt, jf. svaret på spørgsmål r, vil det
      så for en maskiningeniør være muligt at lave fremstillingstegninger heraf?
      …
      (vii) hvis man råder over mindst et mandeår, maskiningeniørkraft og konsulenter i
      styrkeberegning og normer for trykbeholdere, konsulenter i svingningsberegninger,
      konsulenter i styreteknik, kan man så lave et fuldstændigt tegningssæt af en tørrer?
      svar s
      (i) ja, for en erfaren maskiningeniør med kendskab til området.
       (ii) ja (her og i det følgende opfattes ”maskiningeniør” som en erfaren maskiningeniør med
kendskab til området).
      (iii) hvi man har erfaring fra udformning og ombygning af fluidbed-bunde vil man
      sandsynligvis også være i stand til at lave fremstillingstegninger af en ny fluidbed-bund.
      (iv) ja.
      (v) ja.
      …
      (vii) for at udforme et fuldstændigt tegningssæt af en tørrer kræves en indgående viden om en
      række termodynamiske, styrkemæssige, reguleringsmæssige og andre forhold for at sikre, at
      tegningerne repræsenterer en funktionsduelig tørrer. den nødvendige arbejdsindsats for at
      fremstille arbejdstegninger er derfor stærkt afhængig af den erfaring og baggrundsviden, som
      ingeniørerne/konsulenterne har. det er meget vanskeligt at vurdere det samlede tidsforbrug, der
      er nødvendigt for at lave et komplet tegningssæt, men dog vurderes det som muligt, hvis man
      råder over mindst et mandeår, maskiningeniørkraft og konsulenter som nævnt i spørgsmålet.
      spørgsmål t:
      med henvisning til svaret på spørgsmål 13 bedes det vurderet, om det nu udvidede grundlag,
      jfr. bilag aa, bilag ab, bilag ae [erklæring af 30. oktober 2002 fra sukkervirksomheden i
      nangis] og bilag af [erklæring af 21. november 2002 fra sukkervirksomheden i cagny], der
      omfatter materiale frem til 2002, dokumenterer, at der er udført forsøg eller foretaget
      udvikling/ombygning?
      svar t:
      det vurderes, at bilagene aa, ab, ae og af sandsynliggør, at der har været udført ad hoc
      afprøvninger og foretaget udvikling/ombygning. bilagene viser primært, at der har været
      gennemført inspektioner, opmålinger og indsamlet driftserfaringer. bilagene viser derimod
      ikke, at der har været planlagt og gennemført en systematisk forsøgsrække med en forsøgsplan
      og tilhørende rapportskrivning.
      spørgsmål u:
      såfremt spørgsmål t besvares bekræftende, ønskes oplyst, om den erfaring og viden, som
      dokumenteres af det nu udvidede grundlag, jf. bilag aa, bilag ab, bilag ae og bilag af, kan
      danne grundlag for konstruktion af en ny funktionsdygtig tørrer?
      svar u:
      det bekræftes, at den viden og erfaring, som er beskrevet i bilagene aa, ab, ae og af kan
      danne grundlag for konstruktion af en ny funktionsdygtig tørrer. det vurderes dog, at denne
                                          - 31 -
viden og erfaring ikke alene er nok til at sikre, at der kan konstrueres en funktionsduelig tørrer,
men at der også forudsættes tidligere erfaring med design og forsøg med tilsvarende anlæg.
det er sandsynliggjort, at sagsøgte har været i stand til at forbedre ydelsen på eksisterende
anlæg (jvf. bilag ae og af). såfremt en ny funktionsdygtig damptørrer opbygges efter samme
grundlæggende princip som de eksisterende damptørrere, er det derfor efter skønsmændenes
vurdering sandsynligt, at sagsøgte ville have været i stand til at konstruere en ny,
funktionsdygtig damptørrer.
spørgsmål v:
… skønsmændene [bedes] præcisere, hvilke ombygninger/udviklinger bilag aa, bilag ab,
bilag ae og bilag af dokumenterer, ligesom skønsmændene i den forbindelse bedes oplyse,
om ombygninger/udviklinger til nye udformninger af elementer i damptørrerne kan sidestilles
med forsøg?
svar v:
efter skønsmændenes vurdering sandsynliggør bilag aa, ab, ae og af, at sagsøgte har
gennemført aktiviteter som beskrevet i nedenstående skema:
       fabrik                   aktivitet
       miranda                  opmåling af sluse (optegninger)
       cagny                    tilstandsvurderinger (ventilator-hjul og –stator, overheder
                                m.m.). opmålinger af hulplader med konsol, skovlblade i top.
                                billede af opstilling med trykmålinger, men ingen viste
                                registreringer. sagsøgte har fungeret som konsulent og
                                leverandør.
       nangis                   registrering af temperatur og tryk i de enkelte celler. opmåling
                                af ejektor.
                                sagsøgte har fungeret som konsulent og leverandør.
       puttershoek              registrering af temperaturfordeling og øvrige procesparametre
                                ved reduceret tryk.
                                modificering af damptørrer.
       könnern                  opmåling af slusedele.
       klein                    registrering af temperaturfordeling ved varierende drift.
       wanzleben
       güstrow                  registrering af driftsdata.
       anklam                   opmåling af sluse og celledele.
       renville                 registrering af driftsdata (skærmbillede).
                                registrering af temperaturfordeling over celler.
                                opmåling af slusedele.
det vurderes, at ombygninger/udvikling til nye udformninger af elementer i damptørrerne
delvis kan sidestilles med forsøg. på visse områder vil erfaringen ved modifikationer på
fungerende anlæg give information, som ikke kan erhverves ved forsøg på pilotanlæg. det vil
dog typisk kun være begrænsede eksperimenter, der kan gennemføres på de eksisterende
idriftsatte anlæg, da de ifølge det modtagne materiale skulle være i fuld kommerciel drift.
…
spørgsmål 15
                                                 - 32 -
       såfremt spørgsmål u besvares bekræftende, bedes skønsmændene vurdere, på hvilke tidspunkt
       den i spørgsmål u nævnte erfaring og viden har kunnet danne grundlag for konstruktion af en
       ny funktionsdygtig tørrer. skønsmændene bedes i denne forbindelse forudsætte, at der ved
       konstruktionsarbejdet alene er anvendt den erfaring og viden som dokumenteres ved bilag aa,
       bilag ab, bilag ae og bilag af og/eller som følger af almindelig teknisk kundskab samt
       oplysninger fra sagens bilag l-q.
       svar 15
       de beskrevne artikler er foregået over en periode fra ultimo 1997 til 2002. de omtalte
       aktiviteter i 1997 begrænser sig til inspektion og registrering af temperaturfordeling i cellerne.
       i 1998 er der beskrevet påbegyndt opmålinger af ventilator, hulplader og slusedele, hvilket
       fortsætter frem til 2001 (og muligvis længere). i 1999 og fremefter har sagsøgte leveret sliddele
       og nye dele til ombygning af de eksisterende tørrere. der er således tale om en løbende
       oparbejdning af viden og erfaringer. det er vanskeligt at afgøre, hvornår de opnåede erfaringer
       er tilstrækkelige til at kunne konstruere en funktionsdygtig damptørrer. jo mere opnået erfaring
       jo større sandsynlighed for, at damptørreren er funktionsdygtig. skønsmændene kan på
       baggrund af de foreliggende oplysninger ikke med sikkerhed vurdere, hvornår det nødvendige
       grundlag for konstruktion af en funktionsdygtig damptørrer er etableret.
       …”
af enerdrys årsregnskab for første regnskabsår 15. oktober 1998 til 30. september
1999 fremgår en omsætning på 5.052.863 kr., en bruttoavance på 2.752.644 kr., et
årsresultat efter skat på 919.046 kr., og afsat udbytte med 800.000 kr. årsregnskabet
1. oktober 1999 til 30. september 2000 viser en bruttoavance på 2.339.346 kr., et
årsresultat efter skat på 463.478 kr., og afsat udbytte med 450.000 kr.
(omsætningstallet fremgår ikke). årsregnskabet 1. oktober 2000 til 30. september
2001 viser en omsætning på 6.765.964 kr., en bruttoavance på 2.868.788 kr.,
personaleudgifter på 1.147.122 kr., et årsresultat efter skat er på 567.472, og afsat
udbytte med 550.000 kr. årsregnskabet 1. oktober 2001 til 30. september 2002 viser
en omsætning på 6.359.392 kr., en bruttoavance på 4.128.983 kr., personaleudgifter
på 2.052.890 kr. og et årsresultat på 642.543 kr. der er ikke afsat noget beløb i
udbytte.
der er fremlagt en ”oversigt over faktureret salg enerdry”, for perioden 1998 –
2002, udarbejdet af enerdry’s revisor, j.w.s. – revision aps. oversigten viser et
totalt salg, opgjort på grundlag af fakturerede tal efter fakturadato, for perioden på
23.144.739 kr., hvoraf 2.447.679 kr. vedrører ”consulting dryers”, 1.975.014 kr.
”consulting andet”, 3.825.111 kr. ”ny anlæg”, 8.062.294 kr. ”salg, ombygninger”
og 6.834.641 kr. ”salg, reservedele”. første gang, posten ”ny anlæg” figurer, er for
året 2001/2002 – med et beløb på 3.825.111 kr. som bilag til oversigten er fremlagt
en liste over fakturaer med angivelse af kundernes navne og fakturaernes størrelse.
                                          - 33 -
niro har gjort sit tab gældende som mistet fortjeneste på kontrakt med smbsc,
svarende til differencen mellem det første tilbud og den endelig kontrakt omregnet til
7.160.000 kr., og markedsforstyrrelser, skønsmæssigt fastsat til 5.000.000 kr.
niro har fremlagt et notat af 15. august 2003 udarbejdet af niros michael andersen,
som under benyttelse af to forskellige metoder beregner niros tab pr. 30. september
2003 som følge af enerdrys virksomhed til ca. 12,6 mio. kr. (metode 1: mistet
dækningsbidrag for niro som følge af enerdrys omsætning) og ca. 6,4 mio. kr.
(metode 2: arne sloth jensens indtjening som anpartshaver i enerdry).
beregningerne i notatet er korrigeret i et notat af 14. oktober 2003, således at tabet
for så vidt angår metode 1 på to forskellige forudsætningsgrundlag er beregnet til
10,6 mio. kr., henholdsvis 11,1 mio. kr., mens beregningen af tabet for så vidt angår
metode 2 er uændret.
der er fremlagt tegninger fra niro fra 1993 vedrørende konstruktionsdetaljer for en
varmeveksler i en damptørrer og fra enerdry fra 2001 vedrørende samme emne.
forklaringer
michael andersen har forklaret, at han blev ansat i niro for mere end 8 år siden, de
sidste 4 år som chief financial officer. han er uddannet statsautoriseret revisor.
niros virksomhed på det her omhandlede område består navnlig i salg af nyanlæg og
salg til eftermarkedet.
vidnets notat af 15. august 2003 om opgørelsen af niros tab blev udarbejdet i
samarbejde med revisionsfirmaet pricewaterhousecoopers.
begge beregningsmodeller har som forudsætning, at niro ville have fået ordrerne,
hvis arne sloth jensen og enerdry aps ikke havde været i markedet. der er, så vidt
han ved, ikke andre aktører på markedet. enerdry’s fakturaliste omfatter i alt 154
faktureringer. kun 12 af faktureringerne vedrører kunder, som ikke også er kunder
hos niro, og af disse 12 faktureringer vedrører de 3 salg til minn-dak farmers, til
hvem enerdry solgte et damptørringsanlæg. denne ordre ville uden enerdry på
                                         - 34 -
markedet være gået til niro. det er med andre ord kun 9 af de 154 af faktureringer,
som vedrører ordrer, som ikke ville være gået til niro.
konklusionen på beregningerne i notaterne er, at niro har haft et tab på ca. 11 mio.
kr., men tabet er reelt større, idet arne sloth jensens personlige omsætning frem til
1998 og enerdrys omsætning efter oktober 2002 ikke er med i beregningerne.
steen winkler, vice president i niros chemical division, har forklaret, at han er
uddannet maskiningeniør. han blev ansat i niro a/s i 1970, fik i 1975 ledende
opgaver, hvilket han har haft siden. de seneste 2 år har han været direktør for
selskabets forretningsdivision.
damptørreren er et uhyre komplekst apparat – også for vidnet som fagmand. det
geniale ved apparatet er, at mange procestrin er integreret i ét apparats lukkede
system. det er ikke muligt at konstruere apparatet alene ved at læse faglitteratur.
damptørreren indeholder i hvert fald 6 elementer, som er udtryk for en særlig know
how udviklet af niro. der er knyttet særlig know how til 1) indslusningen af
materialet i trykbeholderen med et tryk på 3 bar, 2) udformningen af den
fluidiserende bund, 3) cellevæggene og disses åbninger, 4) udformningen af
skråpladerne og ledepladerne i den koniske del, 5) sidecyklonens udformning og 6)
udslusningsmekanismen med trykaflastning. udviklingen har fundet sted gennem en
årrække. apparatet er et resultat af en omfattende udviklings- og forskningsindsats,
som er foregået gennem forsøg i en række forsøgsanlæg, plexiglasmodeller,
basisanlæg i stege og ved iagttagelse af anlæg i drift hos kunder.
niros særlige know how er erhvervshemmeligheder og stilles ikke til rådighed for
kunder, der således ikke får nærmere oplysninger om anlæggets tekniske
udformning. i forbindelse med salg af et anlæg, inviteres kunden til besigtigelse af et
referenceanlæg og får lejlighed til at tale med en driftsherre, men de tekniske detaljer
holder niro for sig selv. dagsprisen for et anlæg, str. 10, er ca. 40 mio. kr., hvilket er
ca. samme pris som i slutningen af 1990’rne.
de omkostninger, som har været afholdt til udvikling af anlægget, udgør mindst 60-
70 mio. kr. det kostede 12.5 mio. kr. at udvikle pilotanlægget i stege. udviklingen af
prototypen samme sted kostede ca. 13 mio. kr. udvikling på solgte anlæg i drift kan
                                         - 35 -
opgøres til 31.5 mio. at denne post i et bilag er benævnt ”guarantee expenses”, er
udtryk for niros kontering, men der er tale om udviklingsomkostninger.
omkostningerne til udvikling af et 3 meters forsøgsanlæg i århus, som senere blev
leveret   til nangis     i  frankrig,   kan    opgøres     til ca.   15   mio. kr.,   og
udviklingsomkostningerne til niros 3, 7 – 8 meter høje forsøgsmodeller kan opgøres
til ca. 6 mio. kr. beløbene er rene udviklingsomkostninger og omfatter ikke
omkostninger til f.eks. løn, rejser mv.
niro var eneste aktør på verdensplan på damptørreanlæg op gennem 1990’erne, og i
dag er enerdry eneste konkurrent. niro har ikke solgt damptørreanlæg siden salget
af de 2 anlæg til smbsc i 1998. det tyske selskab bma har i april 2001 købt
licensrettighederne af niro vedrørende salg på verdensplan af dampdamptørreanlæg
til sukkerindustrien. siden da er der solgt i alt tre anlæg, nemlig to af bma, et i 2001
og et i 2002, og et af arne sloth jensen i 2002. bma bød også på det anlæg, som
arne sloth jensen solgte.
arne sloth jensen blev afskediget den 30. juni 1997. der var ikke enighed om
spørgsmålet om videreudvikling af damptørreren, herunder hvilke produktområder
man skulle koncentrere sig om. niro besluttede at indskrænke videreudviklingen,
således at man alene agtede at koncentrere sig om biofuel (træflis) og sukker. der var
for mange uløste problemer indenfor de områder, man havde haft i tankerne, f.eks.
brunkul og kommunalt slam. der var derfor ikke længere brug for arne sloth
jensens udviklingsarbejde, og direktionen fulgte vidnets indstilling om, at arne sloth
jensen blev afskediget. det brev, som arne sloth jensen havde skrevet i påsken
1997, så vidnet først midt i juli.
der var i hvert fald 8 medarbejdere hos niro, der var beskæftiget med damptørrere.
det var vidnet, der som chef for arne sloth jensen meddelte ham beslutningen om
afskedigelse ham. dette fandt sted den 30. juni 1997 om eftermiddagen på vidnets
kontor, hvor de havde en lang samtale. de gik herefter sammen over på arne sloth
jensens kontor, hvor han sagde til arne sloth jensen, at han måtte tage sine
personlige ting med sig. arne sloth jensen pegede på et skab med tegninger over
blandt andet stege-anlægget, og vidnet bemærkede hertil, at arne sloth jensen ikke
måtte tage arbejdsrelaterede papirer med sig. alt materiale bortset fra personlige
papirer mv. skulle blive på kontoret. vidnet og ikke, hvad arne sloth jensen faktisk
                                         - 36 -
tog med sig. da han kom tilbage til kontoret efter at have været væk et par dage, fik
han at vide, at arne sloth jensen havde båret nogle kasser væk. visti andersson
fortalte, at der manglede en række ringbind i et nummersystem. der skulle blandt
andet være tale om dokumenter vedrørende testanalyser fra pilotprojektet og
prototypeprojektet. visti andersson forøgte at få telefonisk kontakt til arne sloth
jensen, men endte med at skrive. arne sloth jensen ringede tilbage og oplyste, at han
kun havde taget personlige ting med sig. der var ingen aftale om, at arne sloth
jensen kunne medtage papirer vedrørende sin tid i stege, således som det er hævdet i
svarskriftet. tegningsskabet på hans kontor stod urørt.
vidnet deltog ikke i mødet den 2. september 1997 om arne sloth jensens udkast til
licensaftale.
vidnet fandt det nødvendigt inden konferencen i tyskland i november 1997 at
præcisere niros rettigheder overfor anlægsejerne, herunder södracell, som det
fremgår af vidnets telefax af 21. oktober 1997, og på den måde afkræfte den
usikkerhed, som arne sloth jensens aktivitet havde skabt. brevet til hellenic sugar
af 19. november 1997 skal ses i samme lys, idet niro ”ude i byen” havde hørt, at
arne sloth jensen havde tilbudt at hjælpe med udviklingen af en damptørrer.
kontakten til smbsc kom i stand i oktober 1997 via en finsk sukkerfabrik. smbsc
var på referencebesøg i anklam i tyskland medio oktober sammen med niro, og de
var på yderligere 2 referencebesøg uden niro. det var visti andersson hos niro, som
stod for kontraktforhandlingerne. det første tilbud på dobbeltanlægget blev afgivet
den 23. december 1997 og lød på 10.8 mio. usd. tilbuddet blev korrigeret en enkelt
gang, men det var først den 3. april 1998, at niro fremsatte et tilbud med en reduceret
pris, svarende til et prisafslag på 1.2 mio. usd. der havde ikke været forhandlinger
om prisen inden afslaget, der blev givet udelukkende på niros eget initiativ. grunden
hertil var, at de i forbindelse med, at visti andersson var i usa i sidste uge i marts
1998 havde hørt rygter om, at arne sloth jensen i samarbejde med dakota machine
inc. var i færd med at udarbejde et konkurrerende tilbud til smbsc. der var tale om
to uafhængige kilder, nemlig niros amerikanske datterselskab, som havde hørt
herom ude i byen, og en fransk kilde. ledelsen i niro var rystet. man havde ikke
solgt damptørrere i et par år, og man vidste, at arne sloth jensen ville kunne ”prise
niro ud”. niro gav derfor et stort afslag, hvilket bestemt ikke var normalt, navnlig
                                         - 37 -
ikke når der er tale om amerikanske kunder. her er en pris en pris. beslutningen var
vidnets. niro angav officielt andre årsager til prisafslaget, idet oplysning om den
reelle årsag ville have virket utroværdig. kunden ville tro, at man havde snydt ham i
forvejen. det yderligere prisafslag på 300.000 usd, som blev ydet den 7. april 1998,
var et udslag af almindelige prisforhandlinger. niro var ikke bekendt med, om mark
suhr havde et ”loft” på 9.3 mio. usd, og dette havde ikke været drøftet. kontrakten
var ikke betinget af, at arne sloth jensen skulle fungere som konsulent.
den måde, som arne sloth jensen har ageret på i markedet, har været meget
frustrerende. effekten har været, at niros omsætning for konsulentbistand, salg af
reservedele mv. er styrtdykket og nu er nærmest ikke eksisterende. en løs optælling
viser, at niro i perioden 1995 – 2002 indgik ca. 55 service- og konsulentkontrakter.
arne sloth jensen har ydet et konkurrencemæssigt godt alternativ; kunderne får
noget for pengene.
den udaterede skrivelse, som arne sloth jensen sendte til en tysk niro-kunde om
udløbet af kontraktperioden med niro (bilag 11), var til virksomheden i güstrow i
tyskland. oplysningen om servicekontraktens udløb kan arne sloth jensen kun kan
have haft fra sin tid i niro. arne sloth jensens engelske oversættelse af niros danske
betjeningsvejledning     er   nærmest    ordret.  arne   sloth   jensens   tegning   af
trykbeholderen er en ren aftegning af den tegning over trykbeholderen, som niro har
udarbejdet. det er kun 12 af de 154 faktureringer på listen over enerdrys
faktureringer, der vedrører kunder, som ikke er eller tidligere har været niros kunder.
niro deltog i mødet i anklam den 13. november 1997. de var tre mand af sted
heriblandt vidnet. også arne sloth jensen deltog i mødet. da niro holdt sit indlæg,
deltog arne sloth jensen ikke, og niro deltog ikke i forbindelse med arne sloth
jensens indlæg. parterne hilste på hinanden, men talte i øvrigt ikke sammen.
arne sloth jensen har forklaret, at han er uddannet civilingeniør. han blev
umiddelbart efter sin afgangseksamen ansat i de danske sukkerfabrikker i februar
1966 i en afdeling, som konstruerede diffusionsanlæg. han blev leder af afdelingen i
1969. fra 1973 arbejdede han på stege sukkerfabrik som driftsingeniør.
                                          - 38 -
de første ideer til et damptørringsanlæg kom i 1978. i forbindelse med de stigende
energipriser nedsatte sukkerfabrikken i stege i 1981 en arbejdsgruppe på 3
ingeniører, som skulle stå for udviklingen af en ny tørrer. det er disse 3, hvoraf han
selv var den ene, der stod for opfindelsen, der førte til niros grundpatent i 1984. de
første år blev der foretaget en del laboratorieforsøg, som gjorde det muligt at
konstruere et fornuftigt forsøgsanlæg, der så noget anderledes ud end det, der senere
kom i produktion. den version af tørreren, som grundpatentet angik, tørrede
materialet underr tryk ved brug af lodrette celler. der var et i forvejen eksisterende
patent på en fluid-bed. i 1990 fik niro patent på en videreudvikling af en detalje i det
eksisterende patent.
prototypen blev opstillet i 1985 og kørte i roekampagnen i efteråret. anlægget
fungerede, men driften var ustabil. efter diverse justeringer både i og uden for
kampagnerne i 1985 og 1986, var anlægget rimeligt driftssikkert i 1987 og kunne nu
træde i stedet for fabrikkens tromleanlæg, som blev pillet ned. de fleste
virksomheder bruger fortsat tromleanlæg, der imidlertid bruger for meget energi, og
som luftforurener.
da patentet blev udtaget, lå der visse muligheder for salg, men i 1987 var interessen
for anlægget dalet. efter at han i 1987 havde holdt et foredrag og skrevet en artikel
om emnet, blev interessen imidlertid på ny vakt i fagkredse, men det var først efter
en ny artikel i efteråret 1989, at der kom en væsentlig henvendelse fra en ingeniør fra
en sukkerfabrik i nangis i frankrig. efter et besøg i stege af ingeniøren og dennes
chef blev de danske sukkerfabrikker bedt om at opstille et anlæg i nangis, og der
blev skrevet kontrakt den 1. februar 1990 om køb af et anlæg. der fandtes på det
tidspunkt kun en enkelt tegning, som var lavet af ham selv, så alle tegninger til brug
for opførelsen af anlægget i nangis skulle laves forfra.
han blev ansat i niro den 1. juni 1990. han søgte selv stillingen i forbindelse med, at
fabrikken i stege skulle lukke med udgangen af 1989. han var tilbudt fortsat
ansættelse ved de danske sukkerfabrikker i nakskov, men skulle frasige sig enhver
aktivitet vedrørende damptørreren, hvilket han ikke ønskede. i niro blev han ansat
med henblik på at starte en afdeling, som skulle beskæftige sig med damptørring.
                                        - 39 -
anlægget i nangis i frankrig kørte allerede i kampagnen i efteråret 1990. siden da er
der, bortset fra udviklingen af damptørrerens indslusningsfase, stort set ikke sket
ændringer i niros anlæg til roepulp, men man har forsøgt at udvikle tørreren til andre
produkter end roepulp, f.eks. lucerne, slam, træflis mv. niros forsøgsanlæg varetog
dette formål.
i april 1997 skrev han redegørelsen til ramon maddock, som var hans overordnede i
niro. fra 1. maj blev steen winkler han nye overordnede. redegørelsen strandende
imidlertid tilsyneladende et sted i systemet, måske fordi der på samme tidspunkt
skete en række ledelsesmæssige ændringer. han skrev redegørelsen, fordi der ikke
var solgt et nyt anlæg siden 1994, hvilket var uholdbart i længden. der var jo
omkostninger hver dag. efter hans opfattelse skyldtes det, at de eksisterende, solgte
anlæg ikke kørte godt nok. han fik aldrig nogen reaktion på brevet, som ledelsen
formentlig ikke havde set på opsigelsestidspunktet. brevet kom først frem igen på
vidnets møde med den administrerende direktør efter afskedigelsen.
den 30. juni 1997 blev han kaldt ind på steen winklers kontor og blev underrettet
om afskedigelsen. han bad om mulighed for et møde med direktionen inden
offentliggørelsen af afskedigelsen, hvilket blev aftalt. han ville være sikker på, at
direktionen var klar over, hvad der var ved at ske. det var væsentligt for ham at få
fortalt ledelsen, at det ville være vanskeligt at køre afdelingen videre uden ham, og
at det kunne give problemer i forhold til de eksisterende kunder. beslutningen blev
dog ikke ændret, og han ønskede ikke at gå tiggergang kort efter afskedigelsen fik
han efter anmodning udbetalt hele sin løn mv. for opsigelsesperioden.
de mapper, som han tog med fra kontoret, var udelukkende personlige papirer og
nogle personlige skitser fra begyndelsen af 1980’erne, som havde affektionsværdi for
ham. der var ingen tegninger, forsøgsresultater mv. der var intet af værdi for niro.
hans deltagelse i zag-konferencen den 10. – 12. september 1997 fandt sted på
baggrund af en invitation, som han havde fået, mens han fortsat var i niro. han
oplyste inden konferencen arrangørerne om, at han ikke længere var ansat i niro, og
at han var indforstået med at trække sig til fordel for en repræsentant fra niro, men
arrangørerne bad ham komme, da det var ham, som de ville høre. han orienterede
arne skjold petersen om, at han agtede at deltage. arne skjold petersen havde ingen
                                        - 40 -
indvendinger, og han sendte efterfølgende arne skjold petersen et referatet fra
konferencen.
baggrunden for, at han sendte et oplæg til licensaftale til arne skjold petersen, var,
at han under en samtale med denne havde fået den forståelse, at niro ville indstille
damptørreaktiviteterne, hvis der ikke kom noget ud af ideen med at drosle dem ned.
arne skjold petersen bad ham sende et oplæg, og de havde herefter et møde om
oplægget. arne skjold petersen var positiv, men var ked af, at arne sloth jensen
ikke havde den fornødne kapital up front. arne skjold petersen spurgte til, hvad han
havde tænkt sig i fremtiden, hvortil han svarede: ”hvad har jeg forstand på?” han
fortalte om sine planer med at drive konsulentvirksomhed for sukkerfabrikker med
damptørreanlæg. arne skjold petersen gav udtryk for, at det lød fornuftigt, og
tilføjede, at tidligere niro-ansatte jo ofte nedsatte sig som konsulenter. i oktober
1997 fik han afslag på at købe licensen. afslaget skyldtes jo nok, at der med hans
henvendelser til industrien nu ville komme fornyet interesse for damptørreren.
begrebet ”know how” i pkt. 7 må være tegninger. udkastet bygger på en almindelig
kontraktformular. grunden til, at han senere på ny lagde op til en licensaftale, var, at
arne skjold petersen havde givet udtryk for, at der måske senere var en mulighed for
at erhverve licensen, og fordi han fra en tysk kontakt havde hørt, at niro muligt ville
sælge licensen. han havde brug for niros licens for at få monopol på markedet,
hvilket han var interesseret i.
han startede med at yde konsulentopgaver i september 1997 efter zag-konferencen,
og han holdt møde med de tyske fabrikker med damptørringsanlæg fra niro. de gav
udtryk for, at de fandt det væsentligt, at hans ekspertise var til stede, og de var
forargede over, at hans know how ikke længere var tilgængelig gennem niro.
han deltog i en konference i anklam den 13. november 1997. efter zag-
konferencen vidste alle, at han ikke længere var hos niro. der var dannet en
brugergruppe, der var stærkt utilfreds med niro. sukkerindustrien udviste stor
interesse for ham, og han blev kimet ned af virksomheder, som ønskede besøg af
ham, hvilket han så indvilligede i. på konferencen fortalte han, at han nu fungerede
som konsulent, og han orienterede om videreudviklingsmulighederne med hensyn til
damptørreanlæggene. alle niros 3 repræsentanter hørte hans indlæg. dette er helt
sikkert. det, som steen winkler forklarede om, at man skiftedes til ikke at være til
                                        - 41 -
stede ved den anden parts indlæg, fandt sted på en efterfølgende konference i
miranda i marts 1998. steen winkler forveksler de to konferencer. på vej hjem fra
anklam-konferencen spiste han middag på færgen fra rostock med repræsentanterne
fra niro, heriblandt steen winkler, der bad om hans nye visitkort, hvilket han fik.
konsulentkontrakten med sukkervirksomheden i cagny er ganske sædvanlig. ideen
var, at han skulle sørge for, at anlægget fungerede tilfredsstillende, hvilket det ikke
gjorde. han producerede ikke reservedele, som enten blev købt ”ude i byen” eller
produceret af fabrikkerne selv. han indgik en tilsvarende konsulentaftale i spanien,
mens hans konsulentarbejde i güstrow skete på grundlag af aftaler fra gang til gang.
niros servicekontrakter må ikke forveksles med hans egne konsulentkontrakter. det
er to helt forskellige ting. hvis han ikke havde været på markedet, ville niro ikke
have haft et tilsvarende konsulentarbejde. niro havde ikke konsulenterne til disse
funktioner, og niro havde mistet den nødvendige tillid hos kunderne.
sukkerfabrikkerne havde også selv dygtige ingeniører. niro koncentrerede sig om
nysalg og kontraktmæssige forpligtelser i relation til solgte anlæg. den drastiske
omsætningsnedgang, som steen winkler omtalte i sin vidneforklaring, skyldes
navnlig fald i omsætningen på reservedele.
posten ”consulting dryers” i den fremlagte opgørelse over enerdrys fakturerede
salg vedrører tørreanlæg i bred forstand herunder almindelige tørretromleanlæg.
”consulting andet” vedrører ikke damptørreanlæg.
fabrikken i cagny bad om hans assistance i starten af kampagnen 1997, fordi
tørreren ikke havde kørt i 10 ud af 40 døgn. det viste sig, at der bl.a. var problemer
med støvudskilningen. tørreren blev også inspiceret efter kampagnen i februar 1998.
han foretog ændringer på skovlbladene. i slutningen af 1998 blev der, som en
midlertidig foranstaltning, leveret nye hulplader. ændringen medførte forbedringer i
driften. i 1999 leverede han en helt ny krum fluid-bed, som er den del af det nye
design, som han selv har udviklet. på fabrikken i nangis ønskede man en større
produktivitet end den, som var garanteret fra fabrikken. motorkraften på
hovedventilatoren blev sat op i 1998, og der blev i samme år monteret en ny
støvudskiller. ideen til den støvudskiller, som han senere fik patent på, kom fra
arbejdet med anlægget i nangis. i 1999 blev der installeret en ny fluid-bed.
virksomheden viste ham ubetinget tillid, og han havde helt frie hænder. på fabrikken
                                       - 42 -
i miranda blev der på baggrund af opmålinger og inspektioner i 1998 og 1999
foretaget en ombygning af støvudskilleren. optimeringerne af anlæggene er alle sket
uden brug af know how, som stammer fra niro. der er tale om optimeringer på
baggrund af eget udviklingsarbejde.
ved udøvelsen af sin virksomhed trækker han på den viden, der er brug for i det
enkelte tilfælde.
han indgav sin patentansøgning den 9. januar 1998. ideen til patentet blev skabt på
grundlag af de erfaringer, som han havde gjort i forbindelse med sine iagttagelser i
frankrig i 1997 efter sin afskedigelse samt nogle ikke-afprøvede teorier. han var
ikke klar over, om teorierne virkede, men han havde gode grunde til at antage dette.
at de virkede, blev senere bekræftet i praksis. opfindelsen blev gjort allersidst på
året 1997. han er bekendt med 6 måneders reglen om arbejdstageres opfindelser.
de spørgsmål om ændringer i tørrerens konstruktion, som niels meinert ifølge
mødereferatet rejste på mødet i niro den 29. august 1996, illustrerer for den
brainstorm, som fandt sted. der blev ikke arbejdet videre med de første af
spørgsmålene, mens der senere blev lavet forsøg med nogle af de sidste. niro har
altid arbejdet med celledelt kammer. at kammeret kunne være ringformet, har aldrig
været på tale. billedet (bilag 28) viser den 4 cellede niro-model og ikke et
ringformet kammer. sagens bilag 33 illustrerer ikke en dobbelt krum bund.
hans tegning af en varmeveksler er ikke en kopi af niros tegning. der findes
tusindvis af sådanne varmevekslere, der ligner hinanden. de kendes på alle
sukkerfabrikker. der er tale om kendt teknologi, som niro ikke er ophavsmand til.
varmevekslere ser ganske enkelt ca. sådan ud. kondensatafgangen (undertegning 4)
har eksempelvis set sådan ud i 50 – 100 år.
der er ingen, som har patent på en fluid-bed beholder med anvendelse af overhedet
damp. konstruktionen af niros damptørrer hviler på kendt teknologi. detaljerne i
løsningen af enkeltproblemerne er gengivet i såvel artikler og foredrag afholdt af
ham selv og andre, hvilket ses af de fremlagte artikler i ”zuckerindustrie”. niro har
derfor ikke særlig beskyttet know how. indslusningen bygger på kendt
fremgangsmåde fra papirindustrien i 1950’rne og er blevet forbedret i damptørreren,
                                         - 43 -
hvilket er offentliggjort i hans artikel i zuckerindustrie i 1995. med hensyn til
udslusningen fandt han en anden løsning i sit anlæg. bundudformingen er helt
anderledes i hans anlæg; den ændrede udformning er en del af hans patent. i hans
anlæg er cellevæggene skåret væk. støvudskilningen bygger på en anden løsning.
der er ikke varme i ledepladerne i hans anlæg. dette ville udgøre en patentkrænkelse
i forhold til niro.
kontakten til smbsc kom i stand på grundlag af telefaxen af 19. december 1997 fra
dietrich bosse fra bma. han tog telefonisk kontakt til mark suhr hos smbsc, og
de drøftede, om smbsc skulle investere i et damptørreanlæg. alternativet var en
tromletørrer. mark suhr spurgte, om han som konsulent ville komme på besøg i
virksomheden, og der blev aftalt møder den 16. og 17. januar 1998. under møderne
drøftede de grundlæggende, hvilken løsning smbsc skulle vælge. mark suhr
omtalte, at niro havde afgivet et tilbud, men de drøftede ikke tilbuddet. hans opgave
var at yde generel vejledning. han talte meget positivt om niros damptørreanlæg.
han nævnte ikke sin egen patentansøgning fra den 9. januar.
i marts 1998 havde han i miranda i spanien et nyt møde med mark suhr, med hvem
han drøftede produktion af et anlæg på grundlag af hans patentansøgning. mark suhr
foreslog, at han tog kontakt til dakota machine inc. i usa om produktion af et
anlæg. den 15. april 1998 var han i usa til møde med dakota machine inc. om
muligheden for produktion af en damptørrer på grundlag af hans patentansøgning.
man kendte ikke i forvejen til damptørrere hos dakota machine inc. under mødet
forlød det, at smbsc havde indgået kontrakt om køb af et damptørreanlæg af niro.
de nåede derfor aldrig at udarbejde et prisoverslag. på et møde den efterfølgende dag
hos smbsc bekræftede mark suhr overfor ham og præsidenten for dakota machine
inc., at der var skrevet kontrakt med niro. smbsc var stadig meget interesseret i
hans ekspertise, og det blev derfor aftalt, at han skulle tilknyttes som konsulent på
projektet. han er aldrig blevet taget på råd mht. smbsc’s købspris for anlægget .
brevet af 17. oktober 1997 til hellenic sugar industry s.a. skrev han, fordi han
havde i tankerne at lave et energistudie af deres eksisterende anlæg med henblik på
eventuel installation af et damptørreranlæg. hellenic sugar industry s.a. har aldrig
været kunde hos niro. han tog selv telefonisk kontakt til södra cell med henblik på
eventuelt at yde konsulentbistand. han omtalte, som det også fremgår af
                                         - 44 -
afskedigelsesbrevet, at niro havde stadset sit udviklingsarbejde, men han nævnte
ikke noget om, at han skulle have overtaget rettigheder mv. henvisningen i det brev,
som han i februar 1999 sendte til en tysk sukkerfabrik, til udløbet af fabrikkens
kontrakt med niro, fandt sted på grundlag oplysninger fra kunden selv om, at
kontrakten med niro var udløbet. det var i øvrigt første gang, han tilbød reservedele
til anlæg. han fik ikke solgt noget i denne forbindelse, men det gjorde han første
gang i maj 1999. mange sukkervirksomheder sørger selv for reservedele. visti
anderssons redegørelse af 15. marts 1999 fra konferencen i florida er ikke et udtryk
for det faktiske hændelsesforløb. han har med sikkerhed aldrig talt ned om niros
produkter. det er rigtigt, at han lavede en betjeningsvejledning til smbsc, der havde
anmodet ham herom, idet man flere gange havde rykket niro for en vejledning. der
er tale om en oversættelse af niros danske version, som han ved et tilfælde havde i
sin taske.
han udleverede enerdrys brochure første gang i februar 1999 på en
sukkerkonference      i  florida    med    deltagelse  af   navnlig   nordamerikanske
sukkerfabrikker. brochuren blev lagt frem på et bord sammen med andre
virksomheders markedsføringsmateriale og skulle nærmest betragtes som en slags
visitkort. den fik ikke nogen umiddelbar virkning, men ”et frø var blevet sået”.
brochuren er det første aktive forsøg på salg. ved brochurens henvisning til ”in the
new alternative” menes et alternativ til den konventionelle tromletørrer. angivelsen
af 40 % forbedret produktivitet i brochuren bygger på beregninger. den tørrer, som
er beskrevet i brochuren, er den, som han selv har udviklet, og den er ikke en
videreudvikling af niros damptørrer. der er tale om en helt ny damptørrer.
salget fra 1997 og til 2002 af damptørrere har været ganske beskedent. han har
afgivet 2 tilbud i foråret 2001 til virksomheder i henholdsvis holland og tyskland.
den ene ordre, den tyske, gik til bma, niros licensaftalepartner, mens det andet
tilbud ikke blev til en ordre. bma fik yderligere en ordre i 2002 i tyskland. udover
de to bma-salg og niros salg af dobbeltanlægget til smbsc i 1998 er der i perioden
kun solgt ét anlæg, nemlig enerdrys til minn-dak, usa, i april 2002. anlægget kom
i drift i september 2003 og fungerer fint og uden driftsproblemer. anlægget svarer til
patentet og brochuren. anlægget producerer for de samme penge 40 % mere end et
niro-anlæg. han ønsker ikke at oplyse, hvad minn-dak’s købspris var.
                                        - 45 -
i den periode, hvor han drev konsulentvirksomhed i eget navn, havde han en
indkomst svarende til en almindelig ingeniørløn på mellem 500.000 og 600.000 kr.
årligt, dvs. svarende til en bruttoindtægt på ca. 400.000 kr. for perioden. det første
halve år drev han virksomheden med underskud.
de udviklingsomkostninger, som niro har opgjort til 60-70 mio. kr., er ikke korrekte.
regnskabet til eu blev pustet op, og eu’s bidrag på 3.7 mio. kr. er den reelle udgift
for omkostningerne i indledningsfasen. posten på 31.5 mio. kr. er i alt væsentligt
ikke udviklingsomkostninger, men udgifter som følge af reklamationer på allerede
opstillede anlæg. der blev ikke brugt 6 mio. kr. til de 3 forsøgsmaskiner. af de 3 var
de 2 etableret til brug for afprøvning af andre produkter end roepulp. de samlede
udviklingsomkostninger vedrørende roepulpanlæg udgør 10-12 mio. kr.
niels gottlieb har forklaret, at han i 1991 blev uddannet som civilingeniør og blev
ansat som maskiningeniør i niro den 1. januar 1992. han fik til opgave at forestå
forsøg    med     andre     produkter   end    roepulp    samt    videreudvikling   af
damptørreteknologien.      forsøgsarbejdet i    niro   foregår   blandt   andet  i  8-
meteranlægget, som arbejder med atmosfærisk luft, og hvor det nærmere kan
undersøges, hvordan materialet, der ikke tørrer, opfører sig i fluicideringsprocessen,
2,5-meteranlægget, som lige var bygget ved vidnets ansættelse, og som danner
grundlag for egentlige dampforsøg, 3-meteranlægget, et egentligt og komplet anlæg i
fuld skala, og 4-meteranlægget, en flercellet luftmodel i plexiglas til atmosfærisk
luft, hvor transporten af materialerne mellem de enkelte celler kan studeres nærmere.
hen over sommeren 1996 deltog han i en række forsøg med piletræ. der blev lavet
en rapport herom til energistyrelsen. det måtte på baggrund af forsøgsrækken
konkluderes, at det nærmest var umuligt at fluidisere piletræ, men at man ved at løfte
den yderste del af bunden op kunne opnå en overraskende effekt, idet kvistene nu
begyndte at bevæge sig rundt i tørreren.
de spørgsmål, som niels meinert, der havde kontakten til de svenske anlæg, ifølge
mødereferatet rejste på mødet i niro den 29. august 1996 med henblik på løsning af
problemerne omkring håndteringen af bark og flis, var bl.a. en opfølgning på de
drøftelser, der var foregået hen over sommeren. spørgsmålene affødte, at der hen
over efteråret 1996 blev foretaget en række yderligere forsøg, som henrik
                                         - 46 -
schwartsbach stod for, med forskellige udformninger af næsen, pladefunktioner,
fjernelse af cellevægge mv. omkring januar 1997 var man så langt, at man faktisk
kunne fjerne alle restriktioner. der blev skåret så meget væk af cellevæggene, som
var praktisk muligt, hvorved cellernes transportsystem blev afløst af en
sammenhængende fluid-bed, hvor materialet flyder uhindret. der blev ført logbog
over forsøgene. sagens bilag 34 er et eksempel på en sådan logbog. de beskrevne
større åbninger var reelt det samme som ikke at have vægge.
sagens bilag 28 er et billede af en flercellet 4-metermodel, hvor der er skåret store
huller i cellevæggene, så den fungerer som en sammenhængende fluid-bed. billedet
er taget efter afslutningen af en forsøgsrække i januar 1997. han kan ikke sige noget
nærmere om det præcise tidspunkt. der blev ikke lavet en slutrapport over forsøgene,
der rettede sig mod behandling af piletræ og flis, altså partikler større end roepulp.
sagens bilag 35 er en tegning til erstatning af næsen.
arne sloth jensen havde som chef for afdelingen fuld adgang til forsøgene og de
resultater, som man kom frem til. afrapportering foregik uformelt, idet man
snakkede om forsøgsresultaterne. den opfindelse, som arne sloth jensen har
patenteret, er en opfindelse, som vidnet og henrik schwartsbach har gjort.
efter arne sloth jensens afskedigelse, kaldte visti andersson vidnet op på arne
sloth jensens kontor. visti andersson spurgte, om der var noget materiale, som han
kunne bruge. vidnet bemærkede i den forbindelse, at der manglede ”et par
hyldemeter” mapper, som i bred forstand indeholdt tegninger, beskrivelser af
udviklingsarbejder, forsøg mv. vedrørende damptørreren fra den første tid i stege til
nutiden..
jan sandvig nielsen, der for sit vedkommende kan vedstå skønserklæringerne, har
forklaret, at besvarelsen af spørgsmål 4 bygger på et samlet skøn over
udviklingsomkostningerne i hele udviklingsforløbet. udviklingsomkostninger vil
ofte fordele sig således, at den beløbsmæssigt største del ligger sidst i
udviklingsforløbet. det er ikke muligt at sige med sikkerhed, hvor stor en del af
udviklingsomkostningerne som angår en særlig faglig viden, men efter et forsigtigt
skøn vil der være tale om ca. 1/3. særlig faglig viden er den viden, der er nødvendig
til integration af almindelig faglig viden. damptørreteknologiens enkeltelementer er
                                        - 47 -
for så vidt almindelig faglig viden, mens den særlige faglige viden skal til for at
sammensætte disse enkeltelementer til en helhed.
ved svaret på spørgsmål a (a) forstås ved ”en ingeniør med erfaring indenfor
damptørring” en ingeniør med erfaring indenfor de typer damptørrere, som denne sag
drejer sig om. ved besvarelsen af spørgsmål s (i) forstås ”med kendskab til området”
et generelt kendskab til trykbeholdere.
leif rørbøl, der for sit vedkommende kan vedstå skønserklæringerne, har forklaret,
at besvarelsen af spørgsmål 4 bygger på et skøn på baggrund af de oplysninger om
udviklingsomkostninger, som fremgår af sagen. som det fremgår af besvarelsen, har
skønsmændene ikke noget grundlag for at vurdere, om udviklingsomkostningerne
har været rimelige, eller om samme resultater kunne være opnået ad anden og mindre
omkostningstung vej.
niros anbringender
den særlige know how, som gennem årene er blevet oparbejdet hos niro, er
erhvervshemmeligheder tilhørende niro. der har været bekostet et betydeligt
udviklingsarbejde, som startede i 1980 i regi af dds og fortsatte frem til 1997. det
grundlæggende arbejde blev foretaget frem til 1987, fra hvilket tidspunkt der løbende
har været foretaget forbedringer af blandt andet sluserne på de anlæg, som niro har
solgt. helt frem til 1997 gjorde man en række forsøg med andre materialer på 4
anlæg. niro solgte også anlæg til andet end roepulp. det må efter bevisførelsen,
herunder skønsmændenes svar på spørgsmål 4, lægges til grund, at de rene
udviklingsomkostninger, afholdt med henblik på at skaffe sig mest mulig viden, har
andraget mindst 60 mio. kr.
arne sloth jensen var ved sin fratræden i 1997, hvor niro havde solgt og igangsat i
alt 13 kommercielle anlæg, i besiddelse af en meget betydelig viden om damptørrere.
det udviklingsarbejde, som arne sloth jensen var med til, genererede 2 patenter,
som tilhører niro, og arne sloth jensen besad herudover en ikke ubetydelig
yderligere viden, hvoraf kun en mindre del er offentliggjort gennem artikler og
foredrag. den offentliggjorte viden giver kun en generel information og udgør kun en
brøkdel af den fornødne viden. det fremgår af flere af skønsmændenes svar (6, 13, d
                                        - 48 -
og e), at man ikke kan klare sig med almindelig faglig viden; man skal også have
speciel viden om alle detaljer. den viden, der er en forudsætning for konstruktion af
en damptørrer, er kun mulig at opnå, hvis man har eksperimentel detailerfaring med
udformning af en damptørrer. der kræves viden om den praktiske brug af en tørrer –
viden, som man ikke kan læse sig til. herudover er der brug for systematisk erfaring
med de enkelte materialer, hvilket også bekræftes af skønsmændene (svar 1, 2 og 3).
denne samlede viden udgør erhvervshemmeligheder, jf. u 80.717 h, tilhørende
niro. den samlede viden er hemmeligholdt; efter steen winklers forklaring gav niro
netop ikke detaljerede, tekniske oplysninger til sine kunder. ved optimeringer gjorde
man netop brug af sin specialviden. det kan som ubestridt lægges til grund, at arne
sloth jensen under sin ansættelse som ”in charge of development” havde
uindskrænket     adgang    til  erhvervshemmelighederne.      ifølge   skønsmændenes
forklaring udgjorde den særlige faglige viden ca. 1/3 af den samlede viden.
det må lægges til grund, at arne sloth jensen efter sin fratræden uden hæmninger
har gjort brug af niros erhvervshemmeligheder. efter stiftelsen af enerdry fortsatte
denne uretmæssige brug gennem selskabet. det fremgår af arne sloth jensen egen
forklaring, at han trak på den viden, som han havde brug for i det enkelte tilfælde.
der er en stærk formodning for, at han også har anvendt særlig faglig viden i det
omfang, at han har haft brug for det, hvilket støttes af skønsmændenes besvarelse af
spørgsmål 7 og 13. dette underbygges yderligere af, at arne sloth jensens arbejder
på niro-anlæggene var af uhyre specialiseret karakter. i et sådant tilfælde er der
nærliggende risiko for at komme i konflikt med erhvervshemmeligheder. det er
selvsagt ikke muligt for arne sloth jensen blot at slette sin særlige viden og indsigt,
som ifølge skønserklæringerne opnås via anlæg i drift og forsøg. det er ikke
dokumenteret, at arne sloth jensen har gennemført forsøg eller udviklingsarbejder
før markedsføringen af sin damptørrer i begyndelsen af 1998, som er det relevante
tidspunkt. af brochuren, som blev produceret ultimo 1998, fremgår, at anlægget var
funktionsdygtigt, og brochuren forudsætter, at der er kalkuleret pris på et anlæg.
arne sloth jensen har med andre ord ubeføjet benyttet erhvervshemmeligheder. han
havde så meget desto mere ikke gennemført de nødvendige forsøg, da han
påbegyndte konsulentvirksomheden allerede i oktober 1997. det har der ikke været
tid til, og han har derfor utvivlsomt gjort brug af niros erhvervshemmeligheder
tilhørende niro, jf. herved skønsmændenes besvarelse af spørgsmål d. dette
                                        - 49 -
understøttes også af enerdrys brochure, hvoraf fremgår, at arne sloth jensen
repræsenterer 20 års erfaring.
arne sloth jensen har opnået betydelig succes ved at kontakte niros kunder.
kunderne har kun haft interesse for arne sloth jensens indsats, fordi han var i
besiddelse af de erhvervshemmeligheder, som de ellers skulle have betalt niro for.
han havde ikke været interessant, hvis han kun havde besiddet almindelig
ingeniørmæssig viden. at arne sloth jensens særlige viden har haft betydning,
fremgår eksempelvis af mark suhrs erklæring fra 2003, side 2, og af nangis-
virksomhedens erklæring af 30. oktober 2002. arne sloth jensens patentansøgning,
indgivet allerede den 9. januar 1998, indikerer, at der er sket en sådan udnyttelse; det
er praktisk umuligt at gøre en opfindelse af denne karakter på så kort tid. datoen for
ansøgningens indgivelse skal alene ses som udtryk for, at arne sloth jensen lige
akkurat klarede sig fri af 6 måneders formodningsreglen i lov om arbejdstageres
opfindelser, § 9, som arne sloth jensen var bekendt med. hans initiativer for at opnå
en licensaftale med niro må antages at være udtryk for, at han var klar over, at han
havde brug for en licens for at undgå at krænke niros rettigheder.
der var et marked for konsulentbistand allerede ved arne sloth jensens fratræden;
dette marked ødelagde arne sloth jensen uretmæssigt for niro.
arne     sloth     jensen    og    enerdry’s      anvendelse      og    benyttelse    af
erhvervshemmelighederne har været ubeføjet, jf. markedsføringslovens § 10. det er
uden betydning, at arne sloth jensen blev opsagt, jf. f.eks. u 83.105 h. det er
ligeledes uden betydning, at han ikke var underlagt en konkurrenceklausul, idet
markedsføringslovens § 10 er en legal minimumsregel. konkurrenceklausuler
benyttes til at udvide beskyttelsen. niro har ikke forsøgt at afskære arne sloth
jensen fra at udøve erhverv. niro ønsker blot sine erhvervshemmeligheder beskyttet.
arne sloth jensen har således frit kunnet sælge reservedele, hvis han ikke gør brug af
niros særlige know how. det fremgår, at arne sloth jensen også har udøvet
konsulentvirksomhed med hensyn til andre anlæg, f.eks. tromletørring, og han har
således ikke faktuelt været afskåret fra at udøve erhverv. det er endelig uden
betydning for vurderingen, at han selv var med til at udvikle anlægget.
                                          - 50 -
arne sloth jensen, der hos niro havde uindskrænket adgang til tekniske tegninger
mv., har endvidere overtrådt markedsføringslovens § 10, stk. 3. efter hans egen
forklaring medtog han i forbindelse med opsigelsen en række ringbind med skitser
mv. og endvidere en betjeningsvejledning på dansk, som han oversatte til smbsc.
da han af steen winkler havde fået at vide, at han kun måtte tage personlige effekter
med, har han allerede på dette erkendte punkt overtrådt § 10, stk. 3. det må efter
bevisførelsen lægges til grund, at han har fjernet yderligere en række ringbind med
tekniske tegninger mv. efter steen winklers forklaring var arne sloth jensen blevet
set fjerne nogle flyttekasser, og efter niels gottliebs forklaring manglede nogle
hyldemeter ringbind. arne sloth jensens tegning af en varmeveksler har et
påfaldende sammenfald med niros tegning og må være udarbejdet med niros
tegning i hånden.
enerdry har gennem arne sloth jensen fra første dag haft adgang til al den viden,
som arne sloth jensen har været i besiddelse af. enerdry blev stiftet alene med det
formål at videreføre arne sloth jensens personlige virksomhed. benyttelsen af den
kvalificerede viden og materiale er sket i strid med markedsføringslovens § 10, stk.
2, og stk. 3, og enerdry har herved overtrådt markedsføringslovens § 10, stk. 4.
både      arne    sloth   jensen   og     enerdry     har   i   massiv   grad   overtrådt
markedsføringslovens §§ 1 og 2. der må lægges betydelig vægt på, at arne sloth
jensen under sin ansættelse i niro var en højt betroet medarbejder med en
nøgleposition, og at han startede egen virksomhed indenfor nøjagtigt samme område
som niros. han har på illoyal måde ydet specifik rådgivning vedrørende niros
damptørrere. arne sloth jensen udøvede den konkurrerende virksomhed allerede i
fritstillingsperioden. at han var fritstillet, betyder ikke, at han af den grund ikke var
undergivet en loyalitetsforpligtelse, og det er uden selvstændig betydning, at han fik
udbetalt sin restløn på én gang. arne sloth jensen har været på kunderov blandt
niro-kunder og er på imponerende kort tid lykkedes med at få næsten alle niros
kunder på sin egen kundeliste. det er en skærpende omstændighed, at kunderovet
skete så kort efter afskedigelsen og allerede i fritstillingsperioden. arne sloth jensen
har overtrådt markedsføringslovens § 2 ved via omtale af sit eget produkt som bedre
end niros at have misrekommanderet niros produkt, som er blevet betegnet som
”old”. et grelt eksempel herpå er arne sloth jensens brev af 19. marts 1999 til
virksomheden engineering & consultancy services. også brevet i februar 1999 til en
                                         - 51 -
af niros tyske kunder om ophøret af kundens kontrakt med niro og arne sloth
jensens ”talen ned om niros produkt” på assbt konferencen i florida den 11. – 13.
februar 1999 er eksempler herpå.
ved arne sloth jensen og enerdrys massive overtrædelser af markedsføringsloven
har de begge pådraget sig et erstatningsansvar, jf. markedsføringslovens § 13, stk. 2.
niro har krav på erstatning for tabet på kontrakten med smbsc og for
markedsforstyrrelse.
at der blev givet en væsentlig prisnedsættelse til smbsc i forbindelse med salget af
dobbeltanlægget, skete for at forhindre, at ordren gik til arne sloth jensen. det må
efter steen winklers forklaring lægges til grund, at der ikke havde været
forhandlinger om en prisreduktion, og smbsc havde ikke rejst indsigelser mod
prisen. det siger sig selv, at der må være en god grund til ensidigt at reducere prisen
med 1,2 mio. usd, eller 11, 2 %. der er ikke tale om en kulancemæssig reduktion.
havde arne sloth jensen ikke været på banen, havde niro som eneaktør på markedet
nærmest selv kunnet bestemme prisen. de konkrete oplysninger, som niro havde fra
to uafhængige kilder om, at arne sloth jensen var på banen med et tilbud i
samarbejde med dakota machine inc., er bekræftet under bevisførelsen. der er
således direkte kausalitet mellem arne sloth jensens retsstridige adfærd og niros
tab. redegørelsen fra mark suhr kan ikke tages til indtægt for, at smbsc havde et
maksimum på 9.3 mio. usd, og det kan under alle omstændigheder udelukkes, at
niro var bekendt med et sådan maksimumsbeløb. det afgørende er, hvad der fik niro
til at yde prisnedslaget, og der er ikke tvivl om, at dette skyldtes arne sloth jensens
forhold. beviset for niros tab er under disse omstændigheder klart.
erstatningen for markedsforstyrrelse må fastsættes skønsmæssigt. beviskravene ved
fastsættelsen af erstatningens størrelse må lempes under hensyn til overtrædelsernes
klare og massive karakter, og erstatningen bør fastsættes så højt, at der ikke har været
nogen gevinst ved den retsstridige adfærd. der bør herved lægges vægt på den
fortjeneste, som enerdry har haft, og niros opgørelse må lægges til grund.
arne sloth jensen og enerdrys anbringender
                                         - 52 -
arne sloth jensen kunne efter sin afskedigelse frit søge beskæftigelse indenfor
damptørrerbranchen. i forbindelse med afskedigelsen blev han pr. 1. juli 1997 frit
stillet til at søge andet arbejde også med konkurrerende virksomhed, og han
frigjordes samtidig for sin loyalitetsforpligtelse under de foreliggende særlige
omstændigheder, hvor han allerede i juli fik sit løntilgodehavende mv. for hele
opsigelsesperioden udbetalt på én gang. det forhold, at han var ansat i en know how
virksomhed, afskærer ham ikke i sig selv fra at søge ny erhvervsaktivitet indenfor
den branche, han havde specialiseret sig i. en eventuel loyalitetspligt vil under alle
omstændigheder højst kunne gøres gældende i 1 år efter opsigelsen.
arne sloth jensens konsulent- og anden rådgivningsvirksomhed skal ses som den
eneste erhvervsmulighed, han havde efter at være blevet afskediget. det lykkedes
ham efter møder og konferencer at blive sporet ind på denne erhvervsmulighed.
sukkervirksomhederne efterspurgte hans rådgivning, der fandt sted på ad hoc basis.
denne virksomhed har ikke krænket niros rettigheder, og der foreligger ingen
overtrædelse af markedsføringslovens § 10. konsulentaftalerne drejede sig typisk om
2 årlige besøg, problemløsning, stand-by funktioner, koordinering, optimering,
reservedelskøb mv. der foreligger ikke direkte konkurrerende virksomhed; der er
ikke grundlag for at antage, at niro selv udøvede konsulentvirksomhed eller
ingeniørarbejde til den løbende drift af anlæggene. arne sloth jensen havde heller
ikke selv udført sådanne opgaver under sin ansættelse. sukkerfabrikkerne havde
ingen konsulentaftaler i forvejen. ifølge michael andersens forklaring bestod niros
virksomhed i salg af anlæg og reservedele samt efterarbejder, og niro tilkendegav
selv i opsigelsesskrivelsen, at man ville indskrænke damptørreraktiviteterne og
skrinlægge      nyudviklingen.     konsulentbistanden      knyttede     sig   ikke   til
erhvervshemmeligheder. ejerne af anlæggene bestemmer selv, hvem man vil give
adgang. anlæggene var jo solgt og tilhørte ikke længere niro. der var ingen aftaler
mellem anlægsejerne og niro om, at anlæggene ikke skulle være frit tilgængelige.
arne sloth jensen anvendte sin særlige specialistviden i kombination med et særligt
talent for konkret problemløsning. det er ikke godtgjort, at han anvendte specielt,
beskyttelsesværdigt know how i forbindelse med den ydede konsulentbistand. det er
ubestridt, at hans salg af reservedele ikke har været retsstridig. niro var bekendt med
hans konsulentarbejde. direktør arne skjold petersen blev orienteret herom på
forhånd og var indforstået hermed. også under anklam-konferencen den 13.
november 1997, hvor bl.a. steen winkler deltog fra niro, oplyste arne sloth jensen
                                         - 53 -
om sin konsulentvirksomhed, uden at dette gav anledning til reaktioner fra niros
side. niro har først til allersidst i skriftvekslingen, nemlig i sit sidste processkrift,
hævdet, at det skulle være i strid med god markedsføringsskik at yde
konsulentbistand. niro må i det mindste anses stiltiende at have accepteret, at arne
sloth jensen ydede denne konsulentbistand.
arne sloth jensens og enerdry’s optimerings- og ændringsarbejder koncentrerer sig
om anlæggene i cagny, nangis og miranda. det fremgår af skønsmændenes
besvarelse af spørgsmål 7 og d, at den nødvendige viden kan erhverves ved erfaring,
forsøg og teoretiske beregninger. de optimerings- og ændringsarbejder som arne
sloth jensen udførte, bygger på erfaring, forsøg og teoretiske beregninger, oparbejdet
og foretaget efter opsigelsen, på de eksisterende anlæg, som ejerne har givet adgang
til. arne sloth jensens løsninger bygger på teknisk indsigt, og der er ikke ført bevis
for, at han har benyttet særlig know how fra niro. der er således ikke noget
ansvarsgrundlag. de ydede optimerings- og ændringsarbejder står i naturlig
forlængelse af konsulentydelserne. niro udøvede i øvrigt ikke selv denne
virksomhed, og der foreligger derfor ikke noget konkurrenceforhold.
arne sloth jensen og enerdrys damptørrer, hvoraf det første eksemplar blev solgt i
begyndelsen af 2002, krænker ikke niros patenter. en ingeniør med erfaring indenfor
damptørring vil gennem forsøg, erfaringer mv. kunne konstruere en funktionsduelig
damptørrer, jf. herved skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 3, smh. med
spørgsmål a og spørgsmål r. arne sloth jensen og enerdry har ikke fået et
tidsmæssigt forspring ved uberettiget at udnytte en viden, som stammer fra niro. det
er muligt at foretage de fornødne beregninger uden kendskab til know how fra niro.
det første anlæg er solgt i 2002, og arne sloth jensen og enerdry har derfor haft 5
år til at udvikle tørreren. efter skønsmændenes besvarelse af spørgsmål 6, smh. med
besvarelsen af spørgsmål c og s, kan det konkluderes, at det er muligt at konstruere
en damptørrer, hvis bedømmelsesperioden udvides, jf. herved også besvarelsen af
spørgsmål 13 sammenholdt med besvarelsen af spørgsmål u, v og 15. særlig
spørgsmål 15 må læses således, at det er skønsmændenes opfattelse, at arne sloth
jensen og enerdry under alle omstændigheder på et eller andet tidspunkt mellem
1997 og 2002 ville have haft det fornødne grundlag for at konstruere en
funktionsduelig damptørrer. det er afgørende, at det første salg først er sket 5 år efter
opsigelsen, og arne sloth jensen og enerdry har ikke opnået et uberettiget
                                          - 54 -
forspring. niro har ikke godtgjort, at salget var baseret på særlig know how
tilhørende niro. offentliggørelsen af brochuren i februar 1999 udgør ikke i sig selv
en retskrænkelse. der er alene tale om markedsføring af arne sloth jensens egen
opfindelse, som han har patent på, og brochuren kan ikke i sig selv medføre et salg.
kundekredsen er sagkyndig, og en potentiel kunde vil kræve en lang række
yderligere oplysninger. brochuren skal nærmest betragtes som et visitkort. den
krænker ikke niros rettigheder.
arne sloth jensen har ikke haft indflydelse på niros salgspris for dobbeltanlægget til
smbsc. kontakten mellem arne sloth jensen og smbsc blev skabt på smbsc’s
initiativ. man ønskede ham til usa for at yde konsulentbistand med hensyn til, om
det var tilrådeligt at investere i et damptørringsanlæg. smbsc fik rådgivning i bred
forstand, men niros pristilbud blev ikke drøftet. først under parternes næste møde i
spanien i marts omtalte arne sloth jensen sin patentansøgning. heller ikke her blev
niros pris drøftet. et nyt møde blev aftalt til 14. april. i forbindelse med dette møde,
og før arne sloth jensen havde fremsat noget tilbud, blev det klart, at smbsc havde
indgået aftale med niro. arne sloth jensen har således ikke haft nogen indflydelse
på den endelige salgspris. smbsc antog niros tilbud, fordi niro i brevet af 30. marts
1998 på ”truende” facon havde henledt opmærksomheden på sine patentrettigheder i
relation til damptørreanlægget. det fremgår af mark suhrs erklæring om
hændelsesforløbet, at dette var afgørende for smbsc, der ikke ønskede at rode sig
ud i patentretlige konflikter. den endeligt aftalte pris var et udslag af almindelige
prisforhandlinger, hvilket også fremgår af redegørelsen fra mark suhr. smbsc
havde et loft på 9.3 mio. usd.
det er ikke ved det fremlagte interne notat fra 16. marts 1998 tilstrækkeligt
dokumenteret, hvad niros oprindelige pris lød på, og den oprindelige kontrakt er
ikke fremlagt. i sit brev til smbsc om prisafslaget angav niro da også helt andre
omstændigheder som begrundelse for afslaget. hertil kommer, at niro ikke havde
grund til at føle sig truet. man var jo på dette tidspunkt ikke bekendt med, at arne
sloth jensen havde indgivet en patentansøgning den 9. januar.
arne sloth jensen tog ikke andet materiale med sig fra niro end personlige papirer,
nogle gamle ringbind fra stege-tiden og småskitser fra begyndelsen af 1980’erne.
det var udelukkende materiale, som havde erindringsværdi for ham, og det havde
                                         - 55 -
ingen værdi for niro. niro er blevet tilbudt at gennemgå materialet, hvilket niro har
afslået. en gennemgang af materialet kunne have afklaret spørgsmålet. der er ikke
ført bevis for, at arne sloth jensen på uretmæssig måde har taget materiale fra niro.
henvendelsen til hellenic sugar den 17. oktober 1997 er ikke kritisabel, allerede
fordi hellenic sugar ikke var eller havde været kunde hos niro. kontakten til
södracell er heller ikke sket på et uretmæssigt grundlag. arne sloth jensen var efter
indholdet af afskedigelsesskrivelsen i god tro med hensyn til spørgsmålet om
videreudvikling. begge forhold må under alle omstændigheder betegnes som
bagateller. brevet til fabrikken i anklam i febraur 1999 er ikke uretmæssigt.
oplysningerne i brevet om kontraktophør havde han fra fabrikken selv.
henvendelserne har i øvrigt ikke medført noget tab.
arne sloth jensen har på intet tidspunkt talt nedsættende om eller misrekommanderet
niro eller niros produkter. visti anderssons referat fra florida-konferencen er
modsagt af arne sloth jensen, hvis forklaring, der ikke er modsagt af en forklaring
af visti andersson, må lægges til grund.
arne sloth jensens oversættelse af betjeningsvejledningen er en bagatel og kan ikke
have krænket niros rettigheder. arne sloth jensen oversatte den til smbsc, der
havde problemer med at få den leveret fra niro.
arne sloth jensen og enerdrys optræden på markedet kan ikke antages at have givet
anledning til nogen markedsforstyrrelse, allerede fordi der reelt ikke har været noget
marked. i ”markedsforstyrrelse” ligger ”forstyrrelse af salg”, men der har jo ikke
været tale om noget salg. efter niros salg til smbsc i 1998 blev der er først solgt et
nyt damptørringsanlæg i 2001. der kan under alle omstændigheder højst gøres tab
gældende i en 3 års periode, ikke 5 år efter opsigelsen. det må herved tages i
betragtning, at niro har en tabsbegrænsningspligt. man kan ikke bare læne sig
tilbage,   men     må    finde   andre   aktiviteter. der   foreligger   ikke   nogen
konkurrencesituation bortset fra salg af damptørringsanlæg. de optimerings- og
ændringsarbejder, som arne sloth jensen og enerdry har udført, har ikke været i
strid med nogen loyalitetsforpligtelse. de bygger på egne opfindelser og har ikke
været retsstridige. rigtigheden af niros egen tabsopgørelse af 15. august 2003
bestrides. opgørelsen er ikke udtryk for niros afsætningstab. enerdrys
                                         - 56 -
omsætningstal fremgår af den fremlagte oversigt fra enerdrys revisionsfirma.
posterne ”consulting andet” og ”salg, reservedele” skal under alle omstændigheder
udgå. der kan ikke lægges vægt på arne sloth jensen og enerdrys eventuelle
berigelse.
rettens begrundelse og resultat
indledende bemærkninger.
det lægges til grund, at niro i hele arne sloth jensens ansættelsesperiode fra 1990 –
1997 havde været alene på markedet for damptørringsanlæg til sukkerindustrien. i
perioden 1990 til 1995 var der i alt solgt 13 damptørringsanlæg, heraf 10 til
sukkerindustrien.
det lægges endvidere til grund, at der gennem en årrække forud for salget af det
første kommercielle anlæg til sukkervirksomheden i nangis i frankrig med start i
1981 havde været gennemført en betydelig udviklingsindsats med luftmodelforsøg,
bygning af prototypeanlæg, justeringer, beregninger, målinger mv. omkostningerne
til dette udviklingsarbejde var betragtelige. udviklingsarbejdet førte bl.a. til niros
grundpatent allerede i 1984.
gennem hele perioden spillede arne sloth jensen en central rolle med hensyn til
udviklingen af damptørringsteknologien. det kan lægges til grund, at han gennem
dette arbejde, hvor det efter det foreliggende må antages, at han ydede en engageret
og faglig kompetent indsats, opnåede en egentlig specialistviden, hvilket bl.a.
afspejlede sig i hans mange artikler, foredrag mv.
den særlige know how, der via det mangeårige udviklingsarbejde blev oparbejdet i
relation til damptørringsteknologien, tilhørte niro. bl.a. ved niros salg af
damptørringsanlæggene og i kraft af arne sloth jensens artikler og foredrag under
ansættelsen hos niro blev en betydelig del af denne know how gjort tilgængelig for
en videre kreds, hvorefter denne del ikke længere var særligt beskyttet i medfør af
markedsføringslovens § 10.
                                        - 57 -
efter sagens oplysninger, herunder navnlig de foreliggende skønserklæringer lægger
retten til grund, at der udover de således for en videre kreds tilgængeliggjorte
informationer hos niro eksisterede en for konstruktionen af en funktionsduelig
damptørrer nødvendig, særlig know how, baseret på indvundne erfaringer, navnlig af
praktisk karakter, fra udviklingsarbejdet. denne særlige know how, som arne sloth
jensen var i besiddelse af på opsigelsestidspunktet den 30. juni 1997, gav ham et
forspring i forbindelse med salgs- og ombygningsvirksomhed vedrørende
damptørringsanlæg i forhold til andre, herunder fagfolk med erfaring indenfor
området, der måtte påtænke at starte en sådan virksomhed.
konsulentvirksomhed.
i forbindelse med afskedigelsen den 30. juni 1997 blev arne sloth jensen pr. 1. juli
1997 ”fritstillet til at søge andet arbejde” og fik med udgangen af samme måned
udbetalt hele sit løntilgodehavende mv. for opsigelsesperioden 1. juli – 31. december
1997. arne sloth jensens særlige faglige viden og årelange engagement i
damptørringsteknologien gjorde det naturligt, og påregneligt for niro, at han også
efter afskedigelsen ville beskæftige sig erhvervsmæssigt hermed. desuagtet blev han
ikke i forbindelse med afskedigelsen og fritstillingen indskærpet nogen
loyalitetsforpligtelse. parterne havde ikke aftalt en konkurrenceklausul, der fandt
anvendelse i det foreliggende tilfælde. afskedigelsen var begrundet med
”indskrænkning af damptørreaktiviteter og skrinlæggelse af nyudvikling”, hvilken
begrundelse efter det foreliggende harmonerede med niros faktiske planer. det
lægges efter arne sloth jensens uimodsagte forklaring til grund, at han under møder
med administrerende direktør arne skjold petersen kort tid efter afskedigelsen
orienterede denne om sine planer om at starte konsulentvirksomhed indenfor
damptørringsområdet, og at arne skjold petersens tilkendegivne holdning hertil var
positiv. det lægges videre til grund, at han orienterede arne skjold petersen om sin
påtænkte deltagelse i zag-konferencen den 10. september 1997, og at han
efterfølgende sendte ham en rapport fra konferencen, hvilket ikke gav anledning til
indvendinger fra arne skjold petersen. arne sloth jensens orientering om sine
aktiviteter på mødet i anklam den 13. november 1997, hvor også repræsentanter fra
niro deltog, medførte ingen reaktion fra niro. arne sloth jensens konsulentaftaler
med sukkervirksomheder medio oktober 1997 og i 1998 blev efter det foreliggende
indgået på grundlag af sukkervirksomhedernes efterspørgsel af hans rådgivning, efter
                                       - 58 -
at de var blevet bekendt med hans fratræden fra niro. det er ikke godtgjort, at niro
hidtil havde drevet eller havde konkretiserede planer om at drive den form for
konsulentbistand, som arne sloth jensen påbegyndte.
under de således foreliggende omstændigheder findes arne sloth jensen ved
etableringen og videreudviklingen af sin konsulentvirksomhed ikke at have krænket
niros rettigheder. retten finder endvidere ikke tilstrækkeligt grundlag for at antage,
at arne sloth jensen har handlet ansvarspådragende ved i forbindelse med
konsulentfunktionerne – som tiden gik – at have befattet sig med optimeringer og
ombygninger af sukkervirksomhedernes damptørringsanlæg, og lægger udover det
allerede anførte herved vægt på, at disse ydelser må antages at være blevet
efterspurgt af sukkervirksomhederne som et naturligt led i arne sloth jensens
konsulentydelse, at niro efter det foreliggende ikke i nogen rimelig tidsmæssig
tilknytning til arne sloth jensens udførelse af disse funktioner rejste indsigelse
herimod, og at funktionerne i de enkelte tilfælde i væsentlig grad må antages at have
haft et konkret kendskab til og målinger og analyser på de enkelte anlæg efter
afskedigelsen som grundlag.
niros aftale med smbsc. arne sloth jensen og enerdrys salgsvirksomhed.
i overensstemmelse med det ovenfor anførte handlede arne sloth jensen således
heller ikke ansvarspådragende, da han på baggrund af en henvendelse fra den
amerikanske virksomhed smbsc ultimo 1997 indvilligede i at yde konsulentbistand
under møder i usa den 16. og 17. januar 1998 vedrørende smbsc’s eventuelle køb
af et dobbeltanlæg hos niro. det lægges som uimodsagt til grund, at arne sloth
jensen under disse møder alene ydede generel teknisk rådgivning, og at han ikke
orienterede smbsc om sin egen patentansøgning, indgivet den 9. januar.
da arne sloth jensen i marts samme år, godt 2 måneder efter ophøret af sit
ansættelsesforhold hos niro, mødtes med smbsc’s tekniske chef mark suhr i
miranda i spanien, gav han mark suhr en orientering om sin patentansøgning, og
parterne drøftede muligheden for, at arne sloth jensen på grundlag af et samarbejde
med den amerikanske virksomhed dakota machine inc. om produktion af
damptørringsanlæg selv kunne afgive tilbud på anlæggene til smbsc. det lægges til
grund, at arne sloth jensen og dakota machine inc. allerede fra et tidspunkt tidligt i
                                        - 59 -
marts havde drøftelser om et sådan produktionssamarbejde, og at de medio april
1998 mødtes i usa bl.a. for at drøfte omkostningerne og tidshorisonten for
fremstillingen af to anlæg til smbsc. det lægges videre til grund, at smbsc indgik
kontrakt med niro, før arne sloth jensen havde fremsat noget konkret tilbud til
smbsc.
retten finder, at arne sloth jensen med baggrund i sin mangeårige ansættelse som
betroet medarbejder hos niro og den position, som han - i væsentlig grad på grundlag
af sin under ansættelsen opnåede indgående viden om damptørringsteknologien –
efter det oplyste havde som konsulent for smbsc, handlede illoyalt og i strid med
god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens § 1, jf. til dels § 10, stk. 2, ved
under forhandlingsforløbet mellem niro og smbsc i forståelse med smbsc at
arbejde for sin egen position som leverandør af de to damptørringsanlæg i
konkurrence med og skjult for niro. arne sloth jensen handlede herved tillige
ansvarspådragende overfor niro.
i overensstemmelse med steen winklers forklaring lægger retten til grund, at niro
fra to uafhængige kilder blev bekendt med dakota machine inc. og arne sloth
jensens produktionsplaner, målrettet til at afgive tilbud til smbsc. disse
informationer førte til niros telefax af 31. marts 1998, hvori niro overfor smbsc
indskærpede sine patentrettigheder, og niros salgspris blev efterfølgende reduceret.
retten anser arne sloth jensens salgsvirksomhed med hensyn til komplette
damptørringsanlæg for opstartet på tidspunktet for etableringen af de ovennævnte
samarbejdsrelationer til dakota machine i marts/april 1998. salgsvirksomheden blev
overtaget og fortsat af enerdry, der senere i 1998 fremstillede en salgsbrochure, som
blev fremlagt på assbt konferencen den 11. februar 1999 i florida. det lægges
efter sagens oplysninger, herunder det om begivenhedsforløbet i foråret 1998
fremkomne og indholdet af og forudsætningerne for beregningerne og oplysningerne
i enerdry’s brochure, til grund, at arne sloth jensen henholdsvis enerdry på de
nævnte tidspunkter ville være i stand til at levere færdige anlæg. det er efter
indholdet af skønserklæringerne rettens opfattelse, at denne salgsvirksomhed ikke
ville have været mulig på disse tidspunkter uden arne sloth jensens meget
omfattende know how, hvoraf en del som anført må anses at have tilhørt niro som
erhvervshemmeligheder. arne sloth jensen og enerdry’s virksomhed har således i et
                                            - 60 -
vist tidsrum i forhold til niro fundet sted i strid med markedsføringslovens § 10, stk.
2, for enerdry’s vedkommende § 10, stk. 4, jf. stk. 2. det bemærkes, at retten efter
samtlige foreliggende oplysninger må skønne, at enerdry’s uberettigede forspring,
skabt på grundlag af den omhandlede særlige know how hos arne sloth jensen, var
udlignet før enerdry’s første salgskontrakt primo 2002.
øvrige spørgsmål.
særlig med hensyn til spørgsmålet om arne sloth jensens overtrædelse af
markedsføringslovens § 10, stk. 3, bemærkes, at arne sloth jensens oversættelse til
brug for smbsc af niros danske betjeningsvejledning, som var i hans besiddelse
efter afskedigelsen, findes at være en sådan ubeføjet benyttelse som omhandlet i
bestemmelsen. retten finder efter bevisførelsen ikke tilstrækkeligt grundlag for at
antage, at arne sloth jensen herudover har været i besiddelse af materiale, omfattet
af § 10, stk. 3. spørgsmål om enerdry’s overtrædelse af markedsføringslovens § 10,
stk. 4, jf. stk. 3, opstår derfor ikke.
retten finder ikke, at det på grundlag af det interne notat af 15. marts 1999 og mod
arne sloth jensens forklaring er godtgjort, at han har talt nedsættende om niros
produkt under konferencen i florida i februar 1999. enerdrys henvendelse til en tysk
sukkervirksomhed med damptørringsanlæg i februar 1999 findes efter sin form og sit
indhold at være en overtrædelse af markedsføringslovens § 2. retten finder ikke i
øvrigt tilstrækkeligt grundlag for at antage, at arne sloth jensen eller enerdry har
overtrådt markedsføringslovens § 2.
erstatning.
det    beløb,      der   tilkommer     niro   som   erstatning  for  afsætningstab  og
markedsforstyrrelse,        må   fastsættes  skønsmæssigt.    særlig med    hensyn   til
afsætningstabet lægger retten på den ene side vægt på, at arne sloth jensens
aktiviteter var egnede til at have og også faktisk havde indflydelse på niros salgspris
til smbsc, og på den anden side de foreliggende bevismæssige omstændigheder
omkring prissætningen i forbindelse med kontraktindgåelsen med smbsc. det må
under alle omstændigheder tages i betragtning, at niro ikke på konkret måde har
redegjort for de overvejelser og bevæggrunde, der måtte have ført til en beslutning
                                         - 61 -
om en nødvendiggjort prisreduktion af den foreliggende betydelige størrelsesorden,
herunder når det tages i betragtning, at niro få dage før beslutningen den 31. marts
1998 sendte en telefax til smbsc, hvori niro indskærpede sine patentrettigheder.
særlig med hensyn til erstatningen for markedsforstyrrelse tager retten oplysningerne
om den ganske særlige markedssituation for damptørringsanlæg og det ovenfor
anførte om den tidsmæssige udstrækning af den markedsføringsretlige krænkelse i
betragtning. erstatningsbeløbet findes herefter passende i alt at kunne bestemmes til
750.000 kr., der, som sagen er forelagt, og idet der ikke er rejst selvstændig
indsigelse herimod, som påstået af niro kan gøres gældende mod arne sloth jensen
og enerdry in solidum.
vedrørende sagsomkostninger forholdes som nedenfor bestemt, idet det bemærkes,
at niro foreløbigt har afholdt de denne sag vedrørende omkostninger til syn og skøn
med 154.787,50 kr. inkl. moms.
                                   thi kendes for ret:
de sagsøgte, arne sloth jensen og enerdry aps, betaler inden 14 dage in solidum
750.000 kr. til sagsøgeren, niro a/s. beløbet forrentes med sædvanlig procesrente
fra den 8. juni 1999.
de sagsøgte godtgør inden samme frist sagsøgeren 77.393,75 kr. af de denne sag
vedrørende omkostninger til syn og skøn, der herefter bæres endeligt af sagsøgeren.
i øvrigt betaler ingen af parterne sagsomkostninger til nogen anden part.
                                 claus forum petersen
søren rathmann                                                            allan suhrke
                                         (sign.)
                                      ___ ___ ___
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                           p.j.v. sø- og handelsretten, den
