                          h øjestere ts d om
                      afsagt tirsdag den 13. november 2018
sag bs-13328/2018-hjr
(2. afdeling)
a
(advokat jakob dalsgaard-hansen, beskikket)
mod
boligforeningen 3b
(advokat troels kjersgaard)
i tidligere instanser er afsagt dom af boligretten i københavn den 7. november
2016 og af østre landsrets 12. afdeling den 22. december 2017.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen,
henrik waaben, michael rekling, kurt rasmussen og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, a, har påstået boligrettens dom stadfæstet.
indstævnte, boligforeningen 3b, har påstået landsrettens dom stadfæstet.
supplerende sagsfremstilling
i københavns byrets dom af 12. december 2014, som dannede grundlag for op-
hævelsen af lejemålet, lød tiltalen i hovedforholdet mod bl.a. b (as søn) således:
       ”legemsangreb af særlig rå, brutal eller farlig karakter efter straffelovens § 245,
       stk. 1, … ved den 16. august 2014 ca. kl. 07.10 på gaden ved z-vej/æ-vej, x-
       by, i forening og efter fælles forståelse, at have overfaldet l, idet tiltalte o,
       efter et indledende skænderi, hentede en eller flere knive, som han flere
       gange stak ud efter l med, hvorpå de tiltalte g og b kom til stede, hvoref-
       ter l forsøgte at løbe fra stedet, hvilket førte til, at de tiltalte løb efter ham,
       tiltalte o medbringende flere knive og tiltalte b medbringende en toten-
       schlæger eller en kniv, hvorefter det lykkedes l at løbe væk og tilkalde po-
       litiet, hvorefter han løb retur for at finde sin bror, hvilket førte til, at tiltalte
       g samlede en trælægte op, og slog l i baghovedet med den, alt hvorved l
                                               2
       pådrog sig en ca. 8 cm lang flænge i baghovedet, 1 knivstik ved venstre al-
       bue samt flere overfladiske afværgelæsioner.”
i præmisserne vedrørende dette forhold er anført:
       ”tiltalte k har bekræftet, at han på et tidspunkt i forløbet rettede sin blå
       kniv mod forurettede l, og efter vidneforklaringen fra l lægges det til
       grund, at tiltalte k, i begyndelsen af forløbet og inden l løb op til sin lejlig-
       hed, helt uden at der var anledning hertil, ramte l med kniven. det læg-
       ges videre til grund, at l, da det gik op for ham, at hans bror ikke var i lej-
       ligheden, atter løb ned til parkeringspladsen. det lægges endvidere efter
       vidneforklaringen fra p til grund, at p løb efter sin mand l, og at hun på
       parkeringspladsen så, at alle tre tiltalte, herunder også tiltalte g og tiltalte
       b med hver sin af vidnet nøjere beskrevne kniv, der svarer til de knive, der
       blev fundet på stedet, gik frem mod l. det fremgår af de fotografier, der
       findes i bilag 6, at såvel tiltalte o og tiltalte g begge havde knive i hæn-
       derne, og tiltalte g har bekræftet, at han slog l med det bræt, der ligeledes
       kan ses på fotografierne i bilag 6. det lægges efter forklaringerne fra l og
       p til grund, at l blev slået i baghovedet med brættet på et tidspunkt, da
       han lå ned. uanset, at det ikke kan afvises, at l, efter at han kom tilbage til
       parkeringspladsen, søgte at forsvare sig med den teleskopknippel han
       havde i baglommen, da han ankom til rigshospitalet, finder retten under
       de foreliggende omstændigheder ikke grundlag for anvendelse af straffe-
       lovens § 13, stk. 1 eller stk. 2. særligt vedrørende tiltalte b lægges det som
       anført til grund, at han truede l med en kniv, og det er ikke godtgjort, at
       han medbragte en totenschlæger.”
straffen for b blev fastsat til fængsel i 3 måneder, der indeholdt en reststraf på
10 dage fra en tidligere prøveløsladelse. straffen for de øvrige tiltalte blev fast-
sat til fængsel i 6 måneder.
b ankede dommen til landsretten, som ved dom af 25. februar 2016 var enig i
byrettens bevisbedømmelse, men forhøjede straffen til fængsel i 4 måneder.
af forurettedes forklaring for landsretten fremgår bl.a.:
       ”kurderen [b] virkede, som om han på den ene side ville og på den anden
       side ikke ville deltage i voldsudøvelsen, idet pågældende flere gange gik
       lidt til og fra.”
af forurettedes ægtefælles forklaring for landsretten fremgår bl.a.:
       ”tiltalte [b] havde som sagt en kniv i hånden, men han holdt sig hele ti-
       den lidt i baggrunden, og det virkede, som om han var ked af det, der fo-
       regik, men han forsøgte ikke at standse det.”
                                           3
af landsrettens begrundelse fremgår bl.a.:
       ”landsretten har ved strafudmålingen på den ene side henset til voldens
       karakter, herunder at den er udøvet af tre personer i forening under an-
       vendelse af blandt andet knive, og på den anden side tiltaltes mere be-
       grænsede medvirken.”
ved københavns byrets dom af 30. oktober 2017 blev b straffet med fængsel i 6
år og udvist af danmark med indrejseforbud for bestandig. han blev navnlig
fundet skyldig i at have deltaget i et planlagt drabsforsøg begået den 31. juli
2016. forholdet blev ikke begået i projekt x. byrettens dom blev efter det oply-
ste stadfæstet ved østre landsrets dom af 12. oktober 2018.
forklaringer
der er afgivet supplerende forklaring af a og m og forklaring af q, r, s, t, u, v
og l.
a har supplerende forklaret bl.a., at hun og hendes familie har boet i projekt x
siden 2000. før de flyttede ind i deres nuværende bolig, boede de i tre år i en
anden bolig i samme område omkring fem minutter derfra. på nuværende tids-
punkt bor de fem mennesker i boligen, hun og hendes ægtefælle og tre af deres
voksne børn. deres søn f på 27 år flyttede hjemmefra for ca. 7 år siden.
hun har været til lægen, fordi hun er bekymret for at skulle flytte fra området.
de sidste tre år har denne sag lagt et stort psykisk pres på hende. hun skal for-
holde sig til, hvorfor hun skal flytte og hvorhen. hun tager medicin, men ikke
på grund af de psykiske forhold. hendes læge har anbefalet, at hun kontakter
en psykolog, men det har hun ikke overskud til. særligt hendes mand og tre
børn er bekymrede for, om de kommer til at flytte, da de har boet der i mange
år.
de har dannet et tæt og nært forhold til deres naboer, som de betragter som de-
res bedste venner, og de føler sig trygge ved at bo der. hun har ikke oplevet, at
andre beboere har virket utrygge ved hendes familie, f.eks. ved at lukke døre el-
ler lignende, når de går forbi. så vidt hun ved, er der ikke nogen beboere, som
har udtrykt sig negativt til dem i forbindelse med, at politiet har været i deres
bolig. hun har set politiet på parkeringspladsen et par gange, men hun har ikke
set politiet være hos andre beboere.
hun har ikke i forbindelse med sagen om fraflytning fået negative tilkendegi-
velser fra andre beboere. naboerne fra tre forskellige huse i nærheden har væ-
ret hjemme hos dem og grædt, fordi de havde hørt, at de muligvis bliver smidt
ud. stort set alle naboer har sympatiseret med dem i forbindelse med sagen om
udsættelse.
                                           4
de har ikke andre steder, hvor de umiddelbart kan flytte hen. de kender nogen
i høje taastrup og i aarhus, som bor i almennyttigt byggeri, men de har ikke
gjort sig tanker om at flytte derhen, da de er glade for området, hvor de bor.
m har supplerende forklaret bl.a., at han er chef for de sociale indsatser i bolig-
foreningen 3b. i den omhandlede periode var han leder af den sociale indsats i
projekt x med kontor i området.
boligforeningen indgår i et tryghedspartnerskab med x-bys kommune og flere
andre interessenter. partnerskabet blev til bl.a. på baggrund af tryghedsunder-
søgelser fra kommunen, som udarbejdes hvert år. undersøgelserne fra 2014 og
2015 viste, at utrygheden i projekt x var 100 % over normalen i kommunen i
dagtimerne og 50 % over normalen i nattetimerne. det svarede til, at mere end
en tredjedel af beboerne følte sig utrygge om aftenen og natten. på baggrund af
undersøgelserne har man i projekt x og å-by lavet tryghedspartnerskaber, som
går ud på, at boligforeningen sammen med lokale institutioner, politiet mv. går
sammen om at prøve at hæve trygheden med forskellige aktiviteter i områ-
derne.
de ved fra deres undersøgelser og samtaler med beboerne, hvor stor en rolle
utryghed spiller for ens hverdag. utryghed er nærmest invaliderende. det kan
være svært at forstå, hvis man ikke selv er utryg der, hvor man bor. utrygge be-
boere indretter sig efter utrygheden. nogle går ikke ned med skrald om afte-
nen, nogle går ikke lige hjem gennem parken, men via andre veje i området,
fordi de ikke tør benytte den korteste vej. når de besøger familie, bliver nogle
kørt nærmest til døren, fordi de ikke har det godt med at være udenfor i områ-
det. det tager kommunen og boligforeningen meget alvorligt i deres arbejde.
i 2015 udarbejdede boligforeningen en intern undersøgelse med et spørge-
skema. undersøgelsen viste, at 42 % af beboerne i projekt x i et eller andet om-
fang var utrygge ved grupper af unge mænd i området. utrygheden kunne
medføre alt fra, at man sænkede blikket, når man gik forbi eller gik udenom, og
til at man indrettede sig til ikke at benytte de stier og områder, hvor grupperne
med unge mænd befandt sig. spørgeskemaet blev sendt ud til 2.500 ejendomme
i projekt x. de fik 800 svar, hvilket var markant over den normale svarprocent.
det fortalte ham, at utryghed optog folk i området. projekt y er den mest utryg-
ge afdeling i boligforeningen. projekt x er i kategorien lige efter.
det er en vedtaget politik, at der er nultolerance overfor alvorlig kriminalitet.
dette blev oplyst ved opslag i 2011 eller 2012. beslutningen blev taget som led i
det lokale beboerdemokrati. boligforeningen er på den måde pålagt af beboer-
ne, at der skal ske udsættelse ved grov kriminalitet.
                                            5
klagerne over familien drejede sig om nogle af sønnerne, der har haft en utryg-
hedsskabende adfærd i grupper og en kriminel adfærd. de beboere, der hen-
vendte sig til dem, ønskede at være anonyme på grund af utryghed og frygt for
repressalier. nogle henvendelser fra beboerne har han selv modtaget, mens han
har fået besked om andre henvendelser fra deres medarbejdere i området. det
drejede sig om klager over nogle af sønnernes opførsel. de havde også fået hen-
vendelser om familien, før denne sag begyndte. der kom henvendelser over
hele forløbet indtil omkring december 2016, hvor der skete anholdelse af en
gruppe unge fra området, herunder b. fra det tidspunkt er der ikke kommet
flere henvendelser om familien. deres oplevelse var, at en række af sønnerne
var involveret i kriminalitet, og at sønnerne var dominerende og toneangivende
i forhold til andre unge i området.
ophævelsen skete syv måneder efter overfaldet, fordi de først i marts 2015 fik
sikkerhed for, hvem der deltog. det var efter dommen i byretten. havde de haft
kendskab til identiteten tidligere, havde de sat en ophævelsesprocedure i gang
med respekt for, at der først skulle afsiges dom i sagen. de skal selv søge akt-
indsigt i domme, da de ikke automatisk modtager domme vedrørende bebo-
erne. en anden af overfaldsmændene, g, boede også i projekt x. han blev sat
ud i foråret 2015. det gik hurtigere, fordi de havde en sikker identifikation. de
fik i første omgang afslag på aktindsigt hos politiet, fordi sagen fortsat var un-
der behandling. de fik dommen i februar eller marts 2015.
q har forklaret bl.a., at han er ejendomsfunktionær for bl.a. as lejemål. han er
meget rundt i området i forbindelse med sit arbejde. han har fået henvendelser
fra beboere om familien, men har ikke modtaget skriftlige klager. folk har op-
lyst, at de ikke turde klage skriftligt. han har lyttet til beboerne og har henvist
dem til at kontakte boligforeningen. familiens drenge blev kaldt "x-brødrene"
af folk i området. han opfordrede beboerne til selv at kontakte dem, de havde
problemer med. beboerne oplevede imidlertid en truende adfærd, når de hen-
vendte sig til familien. beboerne fik at vide af brødrene, at de skulle holde deres
mund. det var snakken, han hørte. han har kun selv mødt familiens døtre.
han blev ansat den 16. november 2015 og var derfor ikke til stede, da voldsepi-
soden fandt sted.
han har ikke selv rettet henvendelse til boligforeningen om henvendelserne fra
beboerne. han ville have noget på skrift, hvis han skulle gå videre med det.
han føler sig ikke utryg i området, når han går rundt. han har fået 5-10 henven-
delser om brødrene. det var dem, henvendelserne drejede sig om. han er kun i
området i dagtimerne.
r har forklaret bl.a., at han bor i x-vej 12 sammen med sin ægtefælle. de har
boet der i 23 år.
                                             6
han ved, hvem der bor i nr. 16, men han kender dem ikke. der er kun den ene
familie, som giver ham anledning til utryghed. det er på grund af husspektak-
ler, hvor børnene og forældrene har løbet rundt på stierne og råbt efter hinan-
den. de har råbt meget grimme ting. det har nogle gange været så slemt, at
man nærmest skulle tro, at de ville slå hinanden ihjel. der har været en del
hashhandel på stien udenfor. det foregår stadig, men det har været heftigere
før. der er kommet videoovervågning. han kan ikke sige, at det er knyttet til nr.
16.
de har overvejet at flytte. familien i nr. 16 har ikke udgjort en stor del af de
overvejelser. han har omtalt over for varmemesteren, at de var utrygge. der var
en episode på et tidspunkt, hvor en af familiens drenge råbte til dem gennem et
åbent vindue, om det var dem, der ringede til politiet hele tiden. det oplevede
de som truende. det er måske et års tid siden. de har aldrig ringet til politiet,
selvom der har været mange anledninger til det. det var en af familiens yngre
sønner, men han kender dem ikke og kan ikke sætte navn på. det var ubehage-
ligt, at de havde den mistanke.
han er ikke decideret bange for sønnerne. han har ikke talt med andre beboere
om utryghed. det er først for nylig, at han har talt med varmemesteren om
familien. det har ikke været trygt at have dem boende.
s har forklaret bl.a., at hun bor i nr. 14 sammen med sin mand og datter. de har
boet der i 21 år. hun elsker at bo der. hun siger altid, at deres række er den
bedste i x-vej, fordi der bor søde og venlige mennesker. de taler sammen, når
de mødes. hun er to gange blevet opereret i sin fod, og da har a i nr. 16 og na-
boen i nr. 20 været venlige til at køre hende ud og handle. hun opfatter nabo-
forholdene som rare.
hun har ikke selv følt sig utryg ved at bo i området, men hun ved, at andre be-
boere har følt sig utrygge. hun taler meget med alle mennesker. hun har ikke
oplevet noget, der konkret har gjort hende utryg.
politiet har været i nr. 16 nogle gange. da de flyttede ind, så hun flere gange en
politibil uden for boligen, hvilket hun blev overrasket over. hun ved godt, at
der har været noget med drengene. familien har ikke været truende eller ube-
hagelige over for vidnet eller hendes familie. f har altid været sød. han er en af
dem, hun har talt mest med. de har ikke været truende eller vrede. det samme
gælder b.
hun har talt med a om, at de var blevet opsagt. hun har det svært med, hvad
hun skal synes om det. hun kan godt lide forældrene og mange af børnene,
men hun kan også se, at drengene har gjort nogle dumme ting. det er synd, at
det skal gå ud over forældrene. de burde i stedet have fået mere hjælp. nu er
                                            7
drengene også væk. den ene dreng sidder i fængsel. det sidste halvandet år har
det været minimalt med skænderier.
t har forklaret bl.a., at han bor i x-vej 18 med sin kone og deres tre børn. de har
boet der siden 1991. de bor ved siden af a og hendes familie. han hilser på
dem, og de taler sammen når de mødes, men han har ikke været inde hos dem.
han har ikke følt sig utryg ved at bo ved siden af dem.
han har set, at politiet har været hos dem i nr. 16. det fik ham ikke til at føle sig
utryg, men han undrede sig over, hvad der skete. det er nok 2-3 år siden, han
sidst har set politiet hos naboerne. før det har han set politiet hos naboerne
nogle gange, men han husker ikke præcist hvor mange gange.
han har det ok med at bo i området. han føler sig ikke utryg. han husker ikke
en ransagning hos naboerne i december 2016.
u har forklaret bl.a., at hun bor i x-vej 20 sammen med sin kæreste. hun har
boet der siden 1974. det er dejligt at bo i deres række. i deres række kan de gå
ind til alle. folk hjælper hinanden. beboerne i nr. 16 har bl.a. kørt hendes kære-
ste til lægen. der er ikke noget fnidder i deres række.
hun har observeret, at der sidder folk i biler på parkeringspladsen. hun ved
ikke, om de ryger eller sælger hash. der er meget mørkt i det område. hun tør
derfor ikke gå i området om aftenen. hun synes, at utrygheden er ved at kom-
me tilbage på grund af folk, der ikke hører til i x-planen. det er ikke utryghed,
som relaterer sig til nr. 16.
der har været politi til nr. 16 et par gange. da hendes søn boede hjemme, kom
politiet også forbi hos dem nogle gange. det rører hende derfor ikke, når poli-
tiet er i området. naboerne i nr. 16 har nogle gange skændtes, men det rører
hende heller ikke.
hun har ikke hørt fra nogen, der er utrygge ved familien i nr. 16.
l har forklaret bl.a., at han efter overfaldet har mødt b og hans mor og søster i
forbindelse med sit arbejde i x-firma. efter episoden begyndte b at parkere sin
bil foran vidnets altan. det opfattede han som truende. det fortalte han til bs
mor og søster. han talte også med lokalpolitiet om det, men de kunne ikke gøre
noget ved det. de sagde, at de ville holde øje med det. pludselig stoppede b
med at parkere der. han hørte fra folk i området, at b havde skiftet adresse,
men at han reelt stadig boede hos moderen.
han bor stadig selv i området. de overvejede at flytte, men politiet opfordrede
dem til at blive.
                                           8
han kigger sig over skulderen hver dag, når han går på arbejde. han kigger sig
over skulderen på grund af b og den gruppe, han går med. bs mor sagde, at de
talte med ham, men at b var kriminel, og at de ikke kunne gøre noget. han har
ikke mødt bs far. han bor 500 meter fra familien. det svarer til to boligblokke.
han går forbi familiens bolig hver dag på vej til parkeringspladsen, når han
skal på arbejde.
da sagen skulle for retten, blev han truet telefonisk af en af bs kammerater, x. x
ville have, at han skulle ændre forklaring vedrørende b. x fik to måneders
fængsel for truslerne. han kigger sig også over skulderen, selvom b sidder i
fængsel, da hans venner stadig er derude. de er en flok kriminelle, som ikke la-
ver andet end at begå kriminalitet og true andre mennesker. han har arbejdet
med integration og kender en del af drengene i gruppen. han er bange for b og
hans familie. så længe de bor der, er han på vagt.
anbringender
a har anført navnlig, at der i højesterets tidligere sager om ophævelse af leje-
mål som følge af kriminalitet begået af en person tilhørende lejerens husstand
var tale om alvorlig kriminalitet i form af voldshandlinger og trusler mod myn-
dighedspersoner og ildspåsættelse på ejendomme i boligområdet. disse forhold
var egnede til at være generelt utryghedsskabende for de øvrige beboere og an-
dre, der færdes i områderne. den kriminelle handling foretaget af hendes søn i
den foreliggende sag har en anden karakter og et andet omfang, således at fjer-
nelse af hende ikke kan anses for påkrævet.
ved proportionalitetsafvejningen må der lægges vægt på navnlig, at hun og
hendes familie er velintegrerede, ligesom alle hjemmeboende børn er i uddan-
nelse eller arbejde. familien har et godt og velfungerende forhold til boligområ-
dets øvrige beboere. familien har boet i området siden 2000 uden klager fra øv-
rige beboere eller problemer med boligselskabet. der er tale om en enkeltstå-
ende hændelse af mildere karakter med flere formildende omstændigheder.
hun og hendes husstand har ikke tidligere udvist en adfærd, som kunne føre til
ophævelse, og der er ikke holdepunkter for at antage, at familien fremover vil
have en utryghedsskabende adfærd i boligområdet. ophævelse vil ramme flere
personer, som er uden skyld i episoden. hertil kommer, at b er fraflyttet lejemå-
let inden ophævelsen, og at der gik lang tid fra selve episoden til ophævelsen.
som følge af, at b nu er udvist, vil han reelt ikke længere kunne tage ophold i
lejemålet.
en ophævelse af lejemålet udgør et særdeles intenst, konkret og uproportionalt
indgreb, der vil være i strid med menneskerettighedskonventionens artikel 8.
boligselskabet 3b har anført navnlig, at grov vold af den foreliggende karakter
begået mod en anden beboer på boligforeningens område i overværelse af an-
                                             9
dre beboere i særlig grad har været egnet til at skabe utryghed og frygt for gen-
tagelse af grov kriminalitet til gene for forurettede, de øvrige beboere, udlejer,
dennes ansatte m.fl. voldsepisoden har i høj grad bidraget negativt til den ge-
nerelle utryghedsfølelse hos beboerne samt til forråelse af ejendommens miljø.
forurettede har på ingen måde lagt forholdet bag sig. boligforeningen gjorde
allerede tidligt en indsats for at opnå sikker identifikation af gerningsmændene,
men først ved byrettens dom lå det fast, at b var involveret. ophævelse af
lejemålet er derfor som udgangspunkt berettiget.
ved proportionalitetsafvejningen bør indgå, at ingen af as hjemmeboende børn
er mindreårige. det må lægges til grund, at der har været flere mundtlige kla-
ger over familien, men at ingen har turdet klage skriftligt af frygt for repressa-
lier. efter forklaringerne for højesteret tegner der sig et billede af, at navnlig as
sønner, herunder b, har bidraget meget væsentligt til den generelle utryghed i
boligområdet. der er ikke grundlag for at antage, at fraflytning fra lejemålet vil
være særligt belastende i helbredsmæssig henseende for a. hun har herudover
ikke haft viljen eller evnen til at træffe tilstrækkeligt effektive foranstaltninger
til at begrænse bs tilstedeværelse og tilknytning til lejemålet og boligområdet.
han er aldrig reelt fraflyttet lejemålet. boligforeningen har vedtaget en nultole-
rancepolitik over for alvorlig kriminalitet.
at risikoen for ny, grov utryghedsskabende kriminalitet er reel, støttes af, at b
efterfølgende er dømt for at have deltaget i et drabsforsøg ca. 2 km fra boligom-
rådet.
der er ikke holdepunkter for at antage, at ophævelse af lejemålet udgør en
krænkelse af menneskerettighedskonventionens artikel 8.
højesterets begrundelse og resultat
problemstilling
boligforeningen ophævede ved brev af 2. marts 2015 as lejemål beliggende x-
vej 16 i projekt x. ophævelsen skete med henvisning til § 90, stk. 1, nr. 12, i lov
om almen leje og var begrundet i, at as søn, b, i byretten var dømt for at have
deltaget i grov vold mod en anden lejer. sagen angår, om denne ophævelse var
berettiget.
almenlejelovens § 90, stk. 1, nr. 12
efter § 90, stk. 1, nr. 12, kan udlejeren ophæve lejeaftalen, når ”lejeren i øvrigt
misligholder sine forpligtelser på en sådan måde, at lejerens fjernelse er påkræ-
vet”.
højesteret har i dom af 2. august 2013 (ufr 2013.3112) og i dom af 1. maj 2018
(ufr 2018.2625) fastslået, at § 90, stk. 1, nr. 12, må forstås således, at ophævelse
efter omstændighederne – med respekt af et proportionalitetsprincip – kan ske,
                                             10
selv om adfærden ikke er udvist af lejeren selv, men af lejerens husstand eller
andre, som lejeren har givet adgang til det lejede. bedømmelsen af, om ”lejerens
fjernelse er påkrævet” må foretages på grundlag af misligholdelsens karakter
og under hensyn til lejerens forhold i øvrigt på ophævelsestidspunktet, således
at det vurderes, om ophævelsen står i rimeligt forhold til misligholdelsen.
den konkrete sag
as søn, b, blev ved østre landsrets ankedom af 25. februar 2016 fundet skyldig
i grov vold mod en beboer begået i forening med to andre tiltalte på en parke-
ringsplads i boligområdet. en af de andre tiltalte var en tidlig morgen kommet i
skænderi med beboeren og havde hentet flere knive, som han stak ud efter be-
boeren med. herefter kom b og en anden af de tiltalte til stede, hvorefter beboe-
ren forsøgte at løbe væk, men de tre tiltalte fulgte efter ham medbringende kni-
ve. det lykkedes beboeren at komme væk og tilkalde politiet, men han løb retur
for at finde sin bror og blev da slået i baghovedet med en trælægte af en af de
andre tiltalte. forurettede pådrog sig en 8 cm lang flænge i baghovedet og en
overfladisk flænge i overarmen. der foreligger ikke sikre oplysninger om, hvad
baggrunden for volden var. straffen blev for bs vedkommende fastsat til en fæl-
lesstraf på fængsel i 4 måneder, som også omfattede en reststraf på 10 dage fra
en prøveløsladelse. landsretten lagde ved strafudmålingen på den ene side
vægt på voldens karakter, herunder at den var udøvet af tre personer i forening
under anvendelse af bl.a. knive, og på den anden side bs mere begrænsede
medvirken. han blev endvidere udvist betinget. han var 18 år på gerningstids-
punktet.
højesteret tiltræder, at den grove vold udøvet mod en anden beboer i boligom-
rådet er egnet til at skabe utryghed blandt beboerne i området og indebærer en
misligholdelse af en sådan grovhed, at boligforeningen 3b som udgangspunkt
har ret til at ophæve lejemålet i medfør af § 90, stk. 1, nr. 12. ved afvejningen af
misligholdelsens karakter over for as forhold må det imidlertid tillægges be-
tydning, at det foreliggende voldsforhold efter det oplyste må anses for at være
en enkeltstående, spontant opstået episode af kortere varighed, og at bs med-
virken blev bedømt som mere begrænset i forhold til de to andre gernings-
mænd.
b var på gerningstidspunktet en del af sin mors husstand, og der er af de grun-
de, som landsretten har anført, ikke grundlag for at antage, at han inden ophæ-
velsen reelt var flyttet hen til sin søster.
det tiltrædes, at det efter de foreliggende oplysninger ikke kan tillægges betyd-
ning, at lejemålet først blev ophævet 7 måneder efter overfaldet, og efter at der
var faldet dom i byretten.
a havde på ophævelsestidspunktet boet i lejemålet siden 2000, hvor hun sam-
men med sin mand og børn flyttede ind i rækkehuset i projekt x. på ophævel-
sestidspunktet havde hun således sammen med sin mand og flere af deres nu
                                           11
voksne børn boet i lejemålet i 15 år. heller ikke efter bevisførelsen for højesteret
kan det anses for godtgjort, at hun inden ophævelsen har modtaget klager fra
boligforeningen eller andre lejere over sin eller andre medlemmer af husstan-
dens opførsel. as ægtefælle må endvidere antages at have helbredsmæssige,
herunder psykiske, udfordringer, som gør det vanskeligt for dem at skulle flyt-
te.
efter en samlet bedømmelse af misligholdelsens karakter og as forhold i øvrigt
tiltræder højesteret boligrettens bedømmelse af, at ophævelsen af lejemålet ikke
står i rimeligt forhold til misligholdelsen.
højesteret stadfæster herefter boligrettens dom.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal boligforeningen 3b til stats-
kassen betale i alt 78.600 kr. til dækning af advokatudgift for landsret og høje-
steret med 75.000 kr. og retsafgift for højesteret med 3.600 kr.
                           thi kendes for ret:
boligrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal boligforeningen 3b betale
78.600 kr. til statskassen.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne høje-
steretsdoms afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
