                                             dom
afsagt den 17. november 2014 af vestre landsrets 2. afdeling (dommerne annette dellgren,
astrid bøgh og sine nascou (kst.)) i ankesag
v.l. b–1323–13
konrad krogh stigsen
(advokat kim stensgård, ringkøbing)
mod
pe holding, hemmet aps
(advokat henrik thorstholm, skjern)
retten i herning har den 17. maj 2013 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 5-298/2011).
påstande
for landsretten har appellanten, konrad krogh stigsen, principalt påstået sagen afvist og har
subsidiært gentaget sine påstande for byretten.
indstævnte, pe holding, hemmet aps, har påstået frifindelse over for påstanden om
afvisning og har i øvrigt påstået dommen stadfæstet.
forklaringer
poul erik dokkedal og herluf dokkedal sørensen har afgivet supplerende forklaring for
landsretten. der er endvidere afgivet forklaring af konrad krogh stigsen.
konrad krogh stigsen har forklaret, at han er 83 år. han kunne ikke afgive forklaring i
byretten, fordi han var syg på det tidspunkt. han købte matr. nr. 24 d i 1960, og der blev
dengang lavet en skelafmærkning af landinspektør knud lindhardt i forbindelse med købet.
det var aftalt med sælgeren af matr. nr. 24 d og marinus wedel jensen, der dengang ejede
matr. nr. 22 b. han traf ved et tilfælde knud lindhardt og marinus wedel jensen under
                                                - 2 -
gennemførelsen af skelafsætningen. det var inden hans overtagelse af ejendommen. det var
marinus wedel jensen, der anviste en forhøjning som et skelpunkt. det var punkt 52 på
kortet. punkt 10 på kortet er en jernpæl. den blev sat i 1986 af landinspektør mogens
poulsen, der nu er afgået ved døden, i samarbejde med herluf sørensen. det var han ikke
involveret i.
han begyndte at dyrke jorden i 1961. han såede til helt ud til skel. det gjorde han i et par år.
derefter plantede han sitkagranhegnet. det skete en gang i løbet af 1962-1964. han betalte for
planterne. ejeren af matr. nr. 22 b var ikke interesseret i at være part i læhegnet. han plantede
sitkagranhegnet ca. en meter fra skel. det er han helt sikker på. han mente, at det var hans
hegn, og han klippede det også et par gange af hensyn til færdsel med maskiner og vejfarende.
han fældede dele af hegnet i 2009 på en strækning på ca. 2,5 km. træerne i hegnet var
begyndt at blive syge. der var visne grene på træerne midt på, og det strakte sig op mod
toppene. der var også døde træer i hegnet. hegnet var efter hans opfattelse ikke levedygtigt
længere, og han konsulterede ikke andre, inden han fældede det.
han fik et brev fra advokat thorstholm om det fældede hegn på et tidspunkt. han tog da
kontakt til landinspektør mogens poulsen, der kom ud på stedet. de var sammen nede ved
punkt 52 og gravede ned med en spade en meter øst for hegnet. der var rester af lyng, som
var pløjet ned, og det viser, at han har dyrket jorden på det sted i starten af 1960’erne. mogens
poulsen sagde, at landinspektør knud lindhardt havde lavet en fejl ved skelafmærkningen i
1960 ved punkt 52. det skulle efter mogens poulsens opfattelse rettes. mogens poulsen gav
udtryk for, at det var han forpligtet til, men det var han ikke enig med mogens poulsen i.
punkt 52 er afsat rigtigt, mener han. derimod er punkt 10 afsat forkert. det havde ingen
betydning for ham at afgive en strimmel jord på ca. 1.000 m2 til matr. nr. 22 b. det havde han
ikke noget imod. mogens poulsen nævnte ikke noget om hævd i forbindelse med
udfærdigelse af skelerklæringen. han kan ikke se, at han skal betale erstatning for en fejl, som
blev begået, før han overtog sin ejendom. han havde svært ved at forstå, hvad der foregik på
det tidspunkt, hvor han underskrev skelerklæringen, da han var syg. han blev udskrevet fra
hospitalet i april 2010 og var meget påvirket af medicin hele sommeren. han skulle samtidig
passe sin demente hustru.
                                               - 3 -
der er andre uafklarede skelforhold mellem de to parters ejendomme. der er efter hans
opfattelse vundet hævd på fælles dæmningsjord på et areal på omkring 1/3 hektar.
han husker godt brevet af 19. maj 2010 fra advokat thorstholm. det var mogens poulsen,
skjern, der udarbejdede skelerklæringen. han har ikke været med mogens poulsen ude for at
finde skelpælen fra 1986 eller sætte pæle som anført i mogens poulsens forklaring i byretten.
mogens poulsen har ikke henvendt sig til kort & matrikelstyrelsen for at få de korrekte data,
inden han afsatte skellet.
han husker godt, at han til advokatsekretæren hos advokat thorstholm har oplyst, at mogens
poulsen var ude at sætte skelpæle. han var dengang påvirket af medicin. han har tilbudt at
plante et hegn. han købte også popler hertil, men de blev ikke plantet. da han skrev under på
skelerklæringen, troede han på mogens poulsens oplysninger om, at knud lindhardt havde
lavet en fejl.
poul erik dokkedal har supplerende forklaret, at han ejer anparterne i ph holding, hemmet
aps. selskabet købte ejendommen, fordi hans far ønskede at afhænde den, og han ville gerne
hjælpe sin far. der var også to andre, som havde andel i ejendommen. handlen kan først
gennemføres, når denne sag er afsluttet. de tilbageværende sitkagraner står flot med
undtagelse af to, der har været gået ud længe. der har været sat popler i stedet for de fældede
sitkagraner, men poplerne er ikke robuste og knækker. der er måske 60 % af dem tilbage. det
afgørende for ham er, at hegnet yder beskyttelse mod skoven på ejendommen. han har ikke
interesseret sig for selve skellet. han har ikke deltaget i nogle af de skelafsætninger, der fandt
sted, inden han købte ejendommen. den endelige købspris på ejendommen er afhængig af
udfaldet af denne sag.
herluf dokkedal sørensen har supplerende forklaret, at han købte ejendommen matr. nr. 22 b
i 1982/1983. han antog landinspektør mogens venø poulsen til at udføre skelforretningen.
der har aldrig været problemer med sitkagranhegnet i hans ejertid. skovfoged emil f.
poulsens undersøgelser bekræfter også dette. der er stort set ikke sket skader på det
tilbageværende sitkagranhegn gennem de seneste års kraftige storme. granskoven bag
sitkagranhegnet er ubeskadiget, men granskoven ud for det fældede hegn har lidt stor skade.
                                               - 4 -
han har aldrig været med til at sætte en skelpæl i 1986. han blev hentet af mogens poulsen,
skjern, i sommeren 2010 og han fik forevist punkt 52 og punkt 10 på kortet og nogle
skelpæle. det passede stort set med de oplysninger, han fik af marinus wedel jensen, da han
købte ejendommen. han solgte ejendommen til sin søns selskab. han krævede i forbindelse
med handlen, at erstatningssagen skulle føres af køber. han og sønnens selskab har fortsat et
mellemværende. den endelige pris afhænger af udfaldet af denne sag. hvis selskabet får
medhold, skal han have erstatningsbeløbet på grund af manglerne ved ejendommen.
procedure
konrad krogh stigsen har for landsretten gjort gældende, at sagen skal afvises fra domstolene
under henvisning til udstykningslovens § 38, idet der efter udfaldet af bevisførelsen er stor
usikkerhed om skellets og hegnets beliggenhed i forhold hertil. den påbegyndte
skelforretning i 2010 er ikke afsluttet ved en registrering af erklæringen hos kort &
matrikelstyrelsen, og der må derfor ses bort fra denne. registreringen fra 1960 er gældende,
og det er ikke godtgjort, at hegnet ligger i skel. han har under alle omstændigheder vundet
hævd over arealet med hegnet, og mogens poulsen har for byretten også forklaret, at der godt
kunne blive tale om hævd på en lille strimmel.
ph holding, hemmet aps har heroverfor gjort gældende, at der ikke er uenighed om skellets
beliggenhed. det anerkendes, at skellet ligger som registreret af kort & matrikelstyrelsen.
der har på behørig vis været iværksat en skelforretning inden sagsanlægget for byretten, og
den blev afsluttet på baggrund af den underskrevne skelerklæring.
parterne har i øvrigt i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har
procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
landinspektør mogens poulsen påbegyndte i 2010 en skelforretning i henhold til
udstykningslovens § 35 for at få fastlagt placeringen af det fældede hegn i forhold til skellet
mellem parternes ejendomme til brug for stillingtagen til det rejste erstatningskrav.
                                                - 5 -
skelforretningen mundede ud i skelerklæringen, der blev underskrevet af konrad krogh
stigsen den 14. juli 2010. på det tidspunkt var konrad krogh stigsen ikke repræsenteret af
advokat, og han fik efter sin forklaring, der må lægges til grund, ikke vejledning om reglerne
om hævd. i øvrigt har landinspektør mogens poulsen forklaret for byretten, at han ikke tog
stilling til hævd. erklæringen indebar efter sit indhold en tiltrædelse af en skelsætning, som
ifølge landinspektør mogens poulsens forklaring for byretten ved senere undersøgelser viste
sig ikke at være korrekt. parterne er også enige om, at kortbilaget til erklæringen ikke tager
højde for det knækpunkt, som eksisterer på de kort og opmålinger fra 1960, der er noteret i
kort & matrikelstyrelsen. den pågældende skelerklæring er ikke forsøgt korrigeret og er
heller ikke på noget tidspunkt sendt til matrikelmyndigheden til notering i overensstemmelse
med udstykningslovens § 37, stk. 1.
på baggrund af det angivne forløb lægger landsretten til grund, at der ikke forud for sagens
anlæg i byretten har været gennemført en skelforretning i overensstemmelse med reglerne
udstykningsloven, jf. udstykningslovens § 38.
konrad krogh stigsen har forklaret, at han har afholdt udgiften til at plante hegnet og
beskåret det efter behov, og han har gjort gældende, at han har vundet hævd på arealet med
hegnet, som han etablerede for ca. 50 år siden. der er således ikke enighed mellem parterne
om skellets beliggenhed, selv om de under sagen er blevet enige om, at det matrikulære skel
er som registreret hos kort & matrikelstyrelsen på grundlag af opmålingen og kortmaterialet
fra 1960.
en fastlæggelse af skellet kræver herefter en gennemførelse af en skelforretning efter
udstykningslovens regler, og landsretten tager derfor påstanden fra konrad krogh stigsen om
afvisning af sagen til følge, jf. udstykningslovens § 38.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal ph holding, hemmet aps
betale sagsomkostninger for begge retter til konrad krogh stigsen. landsretten tiltræder, at
omkostningerne for byretten til udgift til advokatbistand er fastsat til 50.000 kr., og
omkostningerne for landsretten fastsættes til 38.700 kr. dette beløb omfatter 8.700 kr. til
retsafgift og 30.000 kr. til udgifter til advokatbistand.
                                               - 6 -
beløbene til dækning af udgifter til advokatbistand er uden moms, da det ikke er oplyst, at
konrad krogh stigsen ikke er momsregistreret. landsretten har ved fastsættelsen af beløbene
lagt vægt på sagens økonomiske værdi og dens omfang, herunder at der har været afholdt syn
og skøn for byretten.
da konrad krogh stigsen har haft fri proces i byretten, skal beløbet på 50.000 kr. til
advokatbistand for byretten betales til statskassen, medens beløbet på 38.700 kr. for
landsretten skal betales til konrad krogh stigsen.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
sagen afvises.
hp holding, hemmet aps skal betale sagens omkostninger for begge retter med henholdsvis
50.000 kr. til statskassen og 38.700 kr. til konrad krogh stigsen.
de idømte sagsomkostninger skal betales inden 14 dage og forrentes efter rentelovens § 8 a.
