                                             dom
afsagt den 1. juli 2013 af vestre landsrets 7. afdeling (dommerne eva staal, olav d. larsen
og jimmy bøgh veitland (kst.)) i 1. instanssag
v.l. b–1553–02
konkursboet memory card technology a/s
ved kurator, advokat lars grøngaard
(advokat lotte eskesen, advokat erik kjær-hansen og advokat per magid, københavn)
mod
john rasmussen (selv)
og
kjeld ranum
niels peder opstrup
peter pasgaard
(advokat carsten pedersen og advokat frank bøggild, københavn)
og
arne b. jepsen
erling lauridsen
ernst & young godkendt revisionsaktieselskab
harald birkwald
michael nielsson
og
strandvejen 44 finans aps (tidligere pricewaterhousecoopers statsautoriseret
revisionsaktieselskab)
(advokat georg lett, københavn)
under denne sag, der er anlagt den 28. juni 2002, har et børsnoteret selskabs konkursbo gjort
et erstatningskrav på 100 mio. kr. gældende mod selskabets tidligere administrerende direktør
og hovedaktionær, der er blevet straffet for bedrageri af særlig grov beskaffenhed som følge
                                               - 2 -
af regnskabsmanipulationer, og yderligere mod selskabets bestyrelse og revision, idet det er
konkursboets opfattelse, at bestyrelsen og revisionen har begået ansvarspådragende fejl og
forsømmelser, og at selskabets tab kunne have været undgået eller i hvert fald begrænset
meget, hvis bestyrelsen og revisionen havde opfyldt deres forpligtelser.
påstande
sagsøgeren, konkursboet memory card technology a/s (i det følgende konkursboet eller
boet), har nedlagt påstand om, at de sagsøgte, john rasmussen, kjeld ranum, niels peder
opstrup, peter pasgaard, arne b. jepsen, erling lauridsen, ernst & young godkendt
revisionsaktieselskab, harald birkwald, michael nielsson og strandvejen 44 finans aps,
solidarisk skal betale 100 mio. kr. med procesrente fra sagens anlæg.
john rasmussen har principalt nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse. john
rasmussen har tidligere heddet john rasmussen trolle, og han optræder under begge navne i
denne sag. john rasmussen har alene givet møde ved hovedforhandlingens indledning, hvor
han nedlagde sine påstande.
kjeld ranum, niels peder opstrup og peter pasgaard (i det følgende bestyrelsen) har
principalt nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse.
arne b. jepsen, erling lauridsen, ernst & young, godkendt revisionsaktieselskab, harald
birkwald, michael nielsson og strandvejen 44 finans aps (i det følgende revisionen) har
principalt nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse, og mere subsidiært frifindelse
mod betaling af et mindre beløb end det påstævnte.
alle sagsøgte har nedlagt påstande over for de medsagsøgte om friholdelse for ethvert beløb
inklusive renter og sagsomkostninger, som de måtte blive dømt til at betale til boet, ligesom
alle sagsøgte har påstået frifindelse over for de medsagsøgtes friholdelsespåstande.
indholdsfortegnelse.
sagsfremstilling:
                                                      - 3 -
1.     beskrivelse af selskabet
1.1.   selskabets start og udvikling frem til børsnoteringen
1.2.   børsnoteringen
1.3.   personerne i selskabets bestyrelse og ledelse
1.4.   bestyrelsesmøder og fondsbørsmeddelelser
1.5.   forholdet til bankerne
1.5.1. danske bank
1.5.2. unibank
1.5.3. det syndikerede lån og forløbet frem til den 31. december 2000
1.6.   revisionen
2.     selskabets regnskaber
3.     angående enkelte kritikpunkter
3.1.   fiktive lagertilførsler
3.2.   værdiansættelse af varelageret
3.3.   defekte returvarer til ibm, samsung og fujitsu
3.4.   øvrige defekte returvarer
3.5.   samhandel med samsung
3..6.  tilgodehavendet hos itp
3.7.   interne avancer på råvarelageret
3.8.   force electronics a/s
3.9.   kiss nordic a/s
3.10. generelt om fiktive salgs– og købstransaktioner
3.11. street technology inc. og marathon technology inc.
3.12. euroa technology
3.13. wooyang industri co. ltd.
3.14. regnskabsmæssig behandling af udskudt skat
4.     forsøg på notering på nasdaq og omkostningerne herved
5.     betalingsstandsningen og tiden op til betalingsstandsningen
6.     salget til dataram
7.     konkursboet
8.     straffesagen mod john rasmussen
8.1.   kpmg’s rapport
8.2.   byrettens dom
                                              - 4 -
8.3.   østre landsrets dom
9.     revisornævnets kendelse
10.    retssagen, herunder syn og skøn
11.    tabet
12.    udefrakommende årsager
13.    forklaringer
14.    proceduren
14.1. konkursboets procedure
14.2. bestyrelsens procedure
14.3. revisionens procedure
15. landsrettens begrundelse og resultat
sagsfremstilling
1. beskrivelse af selskabet
1.1. selskabets start og udvikling frem til børsnoteringen
i forbindelse med børsnoteringen af mct blev der af emissionsbanken, carnegie bank a/s,
udarbejdet et børsprospekt af 23. november 1997. i prospektet redegøres der nærmere for
selskabets start. det fremgår således, at koncernen er grundlagt af john rasmussen trolle i
1992, og at selskabet i starten ingen egenproduktion havde, idet det da udelukkende fungerede
som distributør. egenproduktionen startede i november 1995 med produktionsfaciliteter i
forbindelse med hovedkontoret. om aktiviteterne ude i verden fremgår:
                 ”…
                 koncernen har i dag aktiviteter på store markeder overalt i verden gennem
                 datterselskaber i usa, tyskland, england (joint-venture med en distributør),
                 australien og colombia, samt gennem repræsentationskontorer i rusland,
                 argentina og californien. det amerikanske datterselskab (oprindeligt etableret
                 som et repræsentationskontor i september 1993) blev stiftet i september 1994
                                              - 5 -
              udfra en målsætning om at støtte koncernens køb af hukommelseschips direkte
              fra producenter af hukommelseschips i usa. kort tid derefter blev et tysk
              datterselskab beliggende i frankfurt am main, tyskland og et
              repræsentationskontor beliggende i moskva etableret. i oktober 1995 indgik
              selskabet et joint-venture med en engelsk distributør, hvori selskabet har en
              ejerandel på 60%. for at kunne betjene asia/pacific og sydamerika oprettede
              selskabet datterselskaber i brisbane i australien og bogotá i colombia i
              henholdsvis marts og oktober 1997.
              …”
koncernstrukturen er beskrevet således.
              ”…
              i 1992 og begyndelsen af 1993 foregik memory card technology’s aktiviteter
              i en juridisk enhed, der i dag er kendt under navnet jt/holding danmark a/s
              (den sælgende aktionær). selskabets navn var på daværende tidspunkt jt data
              aps.
              i 1993 overdrog jt data aps alle aktiver og passiver til det 100% ejede
              datterselskab jt gruppen danmark a/s. denne juridiske enhed blev erhvervet
              fra tredjemand uden forretningsmæssig aktivitet eller betydelige aktiver eller
              passiver kort før overdragelsen. den nye enhed fik navnet jt gruppen
              danmark a/s. efter overdragelsen af aktiviteterne ændrede jt data aps navn
              og selskabsform til jt/holding danmark a/s. jt gruppen danmark a/s
              ændrede efterfølgende navn til memory card technology a/s.
              da der blev startet egenproduktion af hukommelsesmoduler i slutningen af
              1995, oprettede den sælgende aktionær et nyt selskab, memory card
              manufacturing a/s.
              indtil den 16. september 1997 var memory card technology a/s og memory
              card manufacturing a/s søsterselskaber 100% ejet af jt/holding danmark
              a/s. for at etablere en passende koncernstruktur forud for børsintroduktionen
              blev strukturen ændret pr. 16. september 1997, så memory card manufacturing
              a/s blev et datterselskab af memory card technology a/s.
              …”
1.2. børsnoteringen
det blev oplyst i prospektet, at noteringen på københavns fondsbørs forventedes at finde sted
den 10. december 1997. både direktion og bestyrelse påtog sig ansvaret for rigtigheden af de
oplysninger som var indeholdt i prospektet, ligesom revisionen erklærede, at der for så vidt
angik de regnskabsmæssige oplysninger dem bekendt var sammenhæng mellem prospekt og
de underliggende regnskaber.
                                                - 6 -
i børsprospektet blev mct beskrevet som en førende tredjeparts producent (tpm) til
elektronikindustrien og som et mellemled mellem disse og chipproducenterne. om
markedsfølsomhed var det anført, at uanset at 85 til 90 % af vareforbruget udgjordes af
hukommelseschips, havde virksomheden formået at holde en stabil bruttomargin, der i øvrigt
karakteriseredes som lav.
aktieemissionen skulle muliggøre fortsat vækst på markedet og en konsolidering af
virksomheden. virksomheden havde en ˮenvironment of easeˮ–filosofi, hvorefter
virksomhedens mål var på alle felter at være tæt på kunderne og være i stand til at servicere
dem indenfor 24 timer. for at opfylde dette mål skulle virksomheden kunne levere et bredt
varesortiment.
om forventningerne til fremtiden fremgik, at der forventedes et voksende marked som følge
af stigende salg af computere og stigende anvendelse af og krav til hukommelsesmoduler.
dette førte til følgende beskrivelse:
                 ”…
                 memory card technology forventer, at tpm-segmentet vil blive udvidet som
                 følge af den fortsatte teknologiske udvikling, ændringer i slutbrugernes adfærd
                 og udliciteringsovervejelser hos oem-producenter og producenter af
                 hukommelseschips. markedet for hukommelseschips og tredjeparts
                 hukommelsesmoduler har imidlertid historisk været volatilt, og det har vist sig
                 vanskeligt at forudsige den præcise tidsmæssige placering af de cykliske
                 udsving på markedet. tilsvarende kan den nuværende arbejdsdeling mellem
                 producenter af hukommelseschips, tpm- og oem-producenter ændre sig, hvis
                 økonomiske, teknologiske eller andre faktorer gør det ønskeligt for oem-
                 producenter og chip-producenter at integrere produktionen i stedet for at
                 udlicitere den. de efterfølgende afsnit, der indeholder udtrykte forventninger til
                 fremtiden, skal derfor læses på den baggrund, at de er baseret på ovennævnte
                 forudsætninger, der kan vise sig fejlagtige, hvilket kan have en væsentlig
                 negativ indflydelse på koncernens aktiviteter, økonomiske stilling og
                 resultater.
                 …”
potentielle investorer blev derefter gjort opmærksom på, at en investering i mct var behæftet
med en stor risiko og kun burde foretages af kyndige investorer, der havde overvejet de
særligt fremhævede risikofaktorer.
                                                 - 7 -
prospektet gennemgik en række risikofaktorer. blandt andet fremhævedes valutakursrisikoen
som følge af, at driftsomkostningerne primært var i danske kroner, ligesom regnskabet blev
aflagt i danske kroner, hvorimod vareomsætningen skete i dollar. ud fra forudsætningerne for
koncernens budget for 1997/1998 blev det oplyst, at et fald i dollarkursen på 5 % ville
medføre et fald i resultatet af den primære drift på 35 %.
det blev endvidere oplyst, at virksomheden som følge af teknologiudviklingen var afhængig
af ikke at have for store lagre af teknologisk forældede produkter. forudsætningen var en
effektiv lagerstyring, således at det var muligt at opfylde markedets efterspørgsel uden at
opbygge for store teknisk følsomme lagre.
john rasmussens betydning blev fremhævet under punktet om afhængighed af
nøglemedarbejdere således:
                 ”memory card technology er i øjeblikket afhængig af koncernens stifter og
                 administrerende direktør john r. trolle. der kan ikke gives sikkerhed for, at
                 selskabet vil være i stand til at overvinde de negative konsekvenser af, at john
                 r. trolle måtte blive ude af stand til eller ikke ønsker at fortsætte som
                 administrerende direktør i selskabet.”
afhængigheden af john rasmussen blev også fremhævet i beskrivelsen af den sælgende
aktionærs kontrol, idet han gennem sit selskab jt holding a/s som majoritetsaktionær også
fremover ville kunne udøve fuld kontrol med selskabet, herunder udpege bestyrelsen.
i øvrigt var virksomheden afhængig af evnen til, i konkurrence med andre
teknologivirksomheder, at tiltrække og fastholde andre fagligt kompetente medarbejdere
herunder til produktudvikling og salg.
behovet for kapitaltilførsel blev beskrevet under risikofaktorer, hvor det under overskriften
likviditet og fremtidigt kapitalbehov blev oplyst, at virksomheden var afhængig af yderligere
likviditet til den fortsatte vækst og almindelige drift, blandt andet fordi 80 til 85 % af
omsætningen blev anvendt til indkøb af hukommelseschips. likviditetsbehovet betød, at selv
kortvarige likviditetsproblemer, herunder som følge af misligholdelse fra betydende kunder,
ville kunne medføre likviditets- og solvensmæssige vanskeligheder, og at:
                                               - 8 -
                ”memory card technology's fortsatte drift vil i en overskuelig fremtid være
                afhængig af evnen til at tilvejebringe de nødvendige økonomiske ressourcer.
                der kan ikke gives sikkerhed for, at sådanne ressourcer kan tilvejebringes på
                betingelser, som memory card technology finder acceptable, eller at
                koncernen ikke vil få behov for yderligere kapitalindskud inden for en
                overskuelig fremtid, hvilket kan udvande aktionærernes aktier.”
dette blev sammenholdt med virksomhedens begrænsede driftsbaggrund:
                ”memory card technology har en begrænset driftsbaggrund. memory card
                technology startede først egenproduktion i november 1995 og virkede
                udelukkende som distributør indtil da. derfor er regnskaberne indtil ultimo
                1994/1995 muligvis ikke anvendelige til sammenligning med memory card
                technology's nuværende økonomiske stilling. endvidere kan de opnåede
                resultater for regnskabsårene 1994/1995 - 1996/1997 ikke nødvendigvis bruges
                som indikatorer for memory card technology's fremtidige indtjeningsevne
                eller resultater.”
det skønnede udbytte ved aktieemissionen ville ifølge prospektet være ca. 123 millioner
kroner. hovedparten af provenuet skulle anvendes til at styrke driftskapitalen, idet
virksomheden i regnskabsårene 1995/1996 og 1996/1997 havde haft en negativ likviditet,
hvilket blev begrundet i den hurtige vækst virksomheden havde været igennem, og som
planlagdes videreført. en del af udbyttet skulle anvendes til nedbringelse af virksomhedens
gæld, hvoraf den langfristede gæld ved udgangen af regnskabsåret 1996/1997 udgjorde 21,9
millioner kroner og den kortfristede gæld 42,2 millioner kroner. målet var at nedbringe
gælden til cirka halvdelen af dette beløb. yderligere planlagdes en del af provenuet anvendt til
teknologi- og produktionsudvikling samt opkøb af virksomheder, hvis virke matchede mct.
ved børsintroduktionen blev der udbudt 825.000 aktier til en nominel kurs på 10 kr. af de
825.000 aktier var 150.000 gamle aktier, som blev udbudt af jt holding danmark a/s.
aktiekapitalen blev således udvidet med nominelt 6.750.000 kr., så den herefter udgjorde
21.751.000 kr. det fremgik af prospektet, at jt holding danmark a/s og dermed john
rasmussen som eneaktionær i dette selskab efter aktieemissionen fortsat skulle være i
besiddelse af omkring 55 til 60 % af aktierne i mct.
den 4. december 1997 meddelte kjeld ranum og john rasmussen i fondsbørsmeddelelse
(fob) af 1. december 1997, at der var afgivet ordrer på aktier af 4.900 investorer, hvilket i
forhold til antallet af udbudte aktier forventedes at betyde en forøgelse af aktionærkredsen
                                              - 9 -
med 4.800 aktionærer.
i årsregnskabet for 1997/1998, som omfattede perioden fra 1. juli 1997 til 30. juni 1998, blev
det oplyst, at aktieemissionen havde tilført virksomheden cirka 4.500 nye aktionærer og et
provenu på cirka 127 millioner kroner som følge af kursen ved udbuddet.
1.3. personerne i selskabets bestyrelse og ledelse
bestyrelsen i mct var på 4 medlemmer. frem til konkursen i september 2001 var
medlemmerne af bestyrelsen kjeld ranum, der var formand for bestyrelsen, niels peder
opstrup, peter pasgaard og john rasmussen.
kjeld ranum indtrådte i bestyrelsen i september 1997 og blev på bestyrelsesmødet den 7.
oktober 1997 konstitueret som formand for bestyrelsen, hvilket han var frem til konkursen i
2001. kjeld ranum, der er uddannet akademiingeniør, var administrerende direktør hos
aarhus oliefabrik a/s. han bestred endvidere bestyrelsesposter i en række virksomheder i
den periode, hvor han var i bestyrelsen for mct.
niels peder opstrup, der er advokat, indtrådte i bestyrelsen i juni 1994, hvor han frem til 1997
var formand. han fortsatte efterfølgende som medlem af bestyrelsen frem til konkursen i
2001. niels peder opstrup var medlem af bestyrelsen i en række virksomheder i samme
periode, som han var i bestyrelsen i mct, og beskæftigede sig primært med
virksomhedsrådgivning.
i november 1998 trådte peter pasgaard ind i bestyrelsen. peter pasgaard er uddannet
radiotekniker og teknikumingeniør. yderligere har han en hd fra cbs og en hd i salg og
marketing fra århus handelshøjskole. han var i perioden, hvor han var i bestyrelsen for
mct, direktør hos bang & olufsen telecom a/s. yderligere havde han haft
bestyrelsesposter i virksomheder inden for elektronikbranchen.
john rasmussen var, foruden medlem af bestyrelsen, administrerende direktør indtil den 5.
januar 2001, hvor han fratrådte. han er handelsuddannet og havde inden etablering af
virksomheden blandt andet arbejdet som sælger og senest som salgschef hos ibm. han havde
                                              - 10 -
endvidere læst hd i afsætning uden at fuldføre uddannelsen.
i september 1998 startede lars marcher som salgsdirektør hos mct. han kom fra en stilling
hos apple og fik fra sin tiltræden ansvaret for markedet for store kunder. fra starten af 1999
fik han ansvaret for hele salgsorganisationen, og i maj 2000 fik han endvidere ansvaret for
indkøb, hvorimod lageransvaret forblev hos john rasmussen. ved john rasmussens
fratræden den 5. januar 2011 blev han administrerende direktør i virksomheden, hvilket blev
meddelt i fob 1/2001. lars marcher fortsatte efter salget af mct’s aktiver til dataram i dette
selskab.
den 1. november 1999 tiltrådte henning bech som økonomidirektør i koncernen, hvilket blev
meddelt i fob 10/1999. han havde inden da arbejdet som økonomidirektør hos chrisplant
industries a/s fra 1988 til 1996. han er uddannet cand. oecon., og denne uddannelse er
suppleret med en mba.
henning bech var ansat i virksomheden til den 29. februar 2000, hvor han opsagde sin
stilling, hvilket blev meddelt i fob 4/2000. årsagen til opsigelsen angaves i meddelelsen at
være personlige grunde. samtidig udnævntes henrik sørensen, der fra juni 1997 havde været
ansat i virksomheden som økonomichef, som midlertidig koncernøkonomidirektør.
forud for henning bechs opsigelse af sin stilling havde der været et forløb med uenighed
mellem ham og john rasmussen.
den 16. december 1999 sendte henning bech en mail til den samlede direktion med et punkt
til ledermødet om mandagen. der var ved et uanmeldt hylde- og palleeftersyn på
indledningsvis 5 varenumre fundet differencer på 2 varenumre på henholdsvis -18 og -25 % i
den konstaterede beholdning i forhold til det registrerede i concorde. ved kontrol af
yderligere 5 varenumre blev der på 3 varenumre konstateret afvigelser på henholdsvis -92, -43
og -53 % i den konstaterede varebeholdning i forhold til den registrerede varebeholdning.
henning bechs konklusion var, at det snarest skulle rettes op, så det var muligt at få et korrekt
billede af lagerværdien. indstillingen var, at en planlagt lageroptælling skulle fremskyndes.
john rasmussen besvarede i en mail henvendt til direktionen og henrik sørensen og i en mail
                                                - 11 -
til henning bech samme dag henning bechs mail. john rasmussen redegjorde i den
generelle mail for problemstillingen, og at den ikke kom som en overraskelse, idet en
optælling den 30. juni 1999 under medvirken af revisionen havde vist lignende differencer,
men med et overskud i den faktiske lagerbeholdning. konklusionen var, at den planlagte
lageroptælling i uge 2, 2000, hvor john rasmussen, morten larsen og henrik sørensen skulle
deltage, skulle fastholdes.
mailen, som alene blev sendt til henning bech, havde følgende ordlyd:
                ”…
                en anden gang så lad være med at sprede det skidt ud hvis det ikke er
                nødvendigt. lars, jan, bjarne & hlo behøver ikke bruge deres tid på dette.
                det er mit / dit ansvar indtil der er ansat en logistik direktør. vores lager er
                sammensat af så mange næsten enslydende varenumre med små nuancer til
                forskel, hvilket gør at vi tidligere har haft svært ved at styre beholdningen da
                for mange har haft adgang til at betjene sig af råvarelageret. det er ved
                procedure ændringer lavet om, så når den endelige optælling er foretaget skulle
                vi gerne være kommet problemet til livs.
                det kan godt være at jeg er en noget anderledes adm. direktør end du tidligere
                har været vant til, men jeg vil altså gerne involdveres så spørg løs hvis du har
                lign situationer før du spreder møg. jeg håber du forstår pointen, det er ikke
                negativt ment.
                …”
i februar 2000 konstaterede henning bech tilsyneladende yderligere forhold, som han måtte
reagere på. af en mail af 27. februar 2000 sendt til john rasmussen fremgår:
                ”…
                omkring varelageret ser der ud til at være følgende arbejdstrin i gang eller
                under overvejelse:
                1. korrektion af styktal overalt (betyder i værdi i alt ca. minus 42 mio.)
                2. korrektion for funden positiv fejl (funden vare blev – korrekt – registreret
                    som tilgang på hovedlager, men derefter – fejlagtigt – registreret som
                    afgang fra defektlager, i alt ca. plus 10 mio.)
                3. ansætte en værdi på afloddede og måske defekte chips (ligger i dag til
                    værdi 0 – et plus på 0,5 mio.? 1 mio.?)
                4. korrektion af værdi på flash-memory (i alt ca. 4 mio.)
                5. undlade nedskrivning af lagerværdi til dagspris, som vi ellers burde gøre i
                    henhold til regnskabsprincip (et minus på yderligere et tocifret
                    millionbeløb)
                6. opskrive lagerværdien over en kam med 20-25 mio. for at eliminere det
                                                - 12 -
                    meste af, hvad der er tilbage af differencen fra pkt. 1.
               jeg er 110 % med på trin 1 og 2 – det er på høje tid. men jeg får sværere og
               sværere ved at være med på de efterfølgende trin – for at finde pkt. 6 helt
               umulig – og det håber og tror jeg også, du er enig i.”
den manglende enighed med john rasmussen førte til, at henning bech den 29. februar 2000
opsagde sin stilling. henning bech forklarede i et brev den 1. marts 2000 til kjeld ranum sin
fratræden således:
               ”…
               jeg skriver til dig
               • fordi du spillede en væsentlig rolle ved min ansættelse på memory card
                   technology, samt
               • fordi du i din egenskab af bestyrelsesformand for memory card technology
                   vil være interesseret i, hvorfor cfo-en pludselig fratræder.
               baggrunden for min opsigelse er produktet af tre faktorer, og det kan illustreres
               således:
                  1. uenighed             2. tillidsbrud        3.
                  om værdi-               omkring               alvorlighed           opsigelse
                  ansættelse af      x    håndteringen     x    af urent trav i =>
                  råvarelager             af denne              forb. med en
                                          uenighed              nasdaq-
                                                                notering
               1. værdiansættelse: vi havde konstateret en meget stor optællingsdifference
                    på råvarelageret på i alt 32 mio. kr., og john insisterede på at ”drukne”
                    denne ved at opskrive værdien på alle emner (undtagen visse chips) med
                    25% over én kam. en sådan opskrivning ville efter min bedste vurdering
                        • være helt uholdbar i relation til såvel de generelt accepterede
                             regnskabsprincipper som mct’s egne, trykte regnskabsprincipper;
                        • være i direkte modstrid med det reelle: at vi i stedet burde nedskrive
                             værdien med et millionbeløb, hvis vi skulle leve op til egne trykte
                             regnskabsprincipper og ”nedskrive til nettorealisationsværdien, hvis
                             denne er lavere”.
               2. tillidsbrud: i diskussionerne omkring ovenstående opleverede jeg, at vi
                    aftalte ét, og at john så iværksatte noget andet.
               3. nasdaq: hvis ovenstående giver anledning til dårlige regnskabsresultater
                    efter nasdaq-noteringen, kan der blive tale om sagsanlæg mod hele
                    ledelsen.
               det er vigtigt for mig at understrege, at jeg ikke har ønsket at optræde som
               ”duksedreng” i makkerskabet med john. da vi startede nasdaq-projektet,
                                               - 13 -
               identificerede john og jeg tre ”knotter i kakkelovnen”, som vi skulle have
               elimineret, da de ellers havde potentiale til at udvikle sig til ”showstoppere”.
               de tre ”knotter” var: 1) store, urealiserede valutakurstab på
               terminsforretninger, 2) likviditetsmangel samt 3) ovennævnte
               optællingsdifference. de to første ”knotter” lykkedes det os at få nedkæmpet i
               fin stil – konstruktivt, kreativt og forsvarbart. men det lykkedes os altså ikke at
               blive enige om en forsvarlig metode til nedkæmpning af den tredje ”knot”.
               derfor valgte jeg at ”tage mit gode tøj og gå”. jeg skylder dig stadig tak for
               tilliden i din anbefaling af mig til john, og jeg mener helt bestemt, at jeg med
               opsigelsen – og denne redegørelse – ikke har svigtet din tillid – snarere
               tværtimod.
               …”
kjeld ranum reagerede på brevet ved at bede john rasmussen om bemærkninger til det
forløb, som henning bech beskrev.
john rasmussen gav den 3. marts 2000 en skriftlig redegørelse for forløbet forud for henning
bechs opsigelse. indledningsvis gav john rasmussen udtryk for, at både han og jan johansen
ved ansættelsen havde været i tvivl om, hvorvidt henning bech passede ind i organisationen,
og at den opfattelse var blevet bekræftet i den periode henning bech havde været ansat, både
ud fra egne observationer og ud fra de meldinger han havde fået fra organisationen. i anden
del af redegørelsen skrev john rasmussen:
               ”…
               det der dog får mig til at tage den endelige beslutning er hb’s holdning til
               vores regnskabsprincipper som hb foreslår at vi tager op til overvejelse og får
               ændret. hb ønsker at vi håndterer vores lager efter andre principper end det
               gennemsnitsprincip vi har anvendt siden selskabets start, og som selskabets
               revision er enige i giver det mest retvisende billede af selskabets drift. jeg
               modsætter mig denne ændring og den efterfølgende diskussion imellem hb og
               undertegnede viste mig hvorfor flere nøglepersoner havde problemer med hb,
               uden at jeg vil komme ind på detaljer førte denne diskussion til at jeg sent
               mandag aften d. 28. februar, bad hb om at gå hjem og tænke grundigt over
               hans fremtid i mct, hvorefter vi skulle mødes næste morgen kl. 8:00. på det
               tidspunkt havde jeg besluttet mig for at opsige hb, men håbede dog af
               omkostnings hensyn at han kom til samme konklusion selv, hvilket viste sid at
               være en klog disposition.
               at han nu anfægter selskabets opgørelse af varelageret forekommer mig
               besynderligt. det er korrekt at en optælling foretaget af lagerpersonalet d. 8.
               januar 2000 viste at vi manglede varer for ca. 42 mio dkk, et tal der var så
               stort at både vores nuværende cfo, revisionen og jeg var enige om at der
               måtte være tale om en optællingsfejl, hvilket medførte at vi d. 28. februar 2000
                                               - 14 -
                foretog en ny optælling hvori selskabets revisorer deltog, en optælling som
                viste at alt var i skønneste orden, og at vores antagelser om at der var tale om
                optællings fejl blev bekræftet.
                derudover forekommer det mig besynderligt at hb d. 28. februar udfylder og
                underskriver den erklæring som vi alle er blevet bedt om at udfylde, uden at
                gøre opmærksom på problemet, hvis problemet var ægte i hans hoved havde
                han nok anført det i hans besvarelse af advokaternes spørgsmål.
                min konklusion må derfor være, at hb føler at han må retfærdiggøre sine
                handlinger, hvilket jeg ikke har yderligere kommentarer til, jeg mener hans
                handlinger taler for sig selv.
                …”
den erklæring, som henning bech skulle have underskrevet, er ikke fremlagt.
jan johansen havde været økonomidirektør indtil henning bechs ansættelse. den
bankuddannede jan johansen blev ansat i 1996 som økonomidirektør, og i 1999 udnævnt til
økonomi- og personaledirektør. ved ansættelsen af henning bech fortsatte jan johansen som
koncernpersonaledirektør frem til aktivernes overdragelse til dataram, hvorefter han i er en
periode arbejdede i dette selskab. ved sin fratræden som økonomidirektør udtrådte han
samtidig af direktionen.
ved henning bechs fratræden blev økonomidirektørfunktionen midlertidigt overdraget til
henrik sørensen, der hidtil havde været økonomichef. henrik sørensen blev ansat i mct i
juni 1997 og havde en uddannelse som revisor og hd i regnskab og informatik. han blev
registreret som indtrådt i direktionen den 29. februar 2000.
den 1. september 2000 tiltrådte carl peter nielsen som koncernøkonomidirektør. carl peter
nielsen havde indtil sin tiltræden i virksomheden været ansat som finanssouschef hos a. p.
møller gruppen.
i forbindelse med, at john rasmussen omkring den 20. december 2000 havde bedt bjarne
krog overføre et større pengebeløb til itp, opstod der en tillidskrise mellem carl peter
nielsen og john rasmussen. john rasmussen havde tidligere to gange bedt carl peter nielsen
overføre beløbet, hvilket carl peter nielsen havde afvist, som følge af den opfattelse carl
peter nielsen havde fået af samhandelsrelationen med itp. han fulgte den 23. december 2000
skriftligt op på en samtale, han havde haft med kjeld ranum den 19. december 2000. mailen
                                              - 15 -
fra carl peter nielsen til kjeld ranum havde følgende ordlyd:
               ”…
               jeg forsøgte tidligere i dag at kontakte dig telefonisk uden held. i forlængelse
               af vor telefonsamtale den 19/12 vil jeg gerne ajourføre dig vedr. itp m.m.
               1) itp
               vi har i december måned foretaget indkøb hos itp med i alt usd 1.681.000
               således at vort nettotilgodehavende nu udgør ca. dkk 20 mio. john har presset
               meget på, for at vi på den baggrund skulle betale usd 580.315 til itp straks
               og under alle omstændigheder inden årets udgang. jeg har altid betragtet vor
               samhandel med itp med skepsis, hvorfor jeg ikke har efterkommet johns
               ønske om betaling. i løbet af den forgangne uge blev situationen tilspidset idet
               john flere gange pr. mail anmodede mig om at betale det ovennævnte beløb til
               itp. torsdag gjorde jeg uden omsvøb john opmærksom på, at jeg under ingen
               omstændigheder kunne medvirke til betaling af itp med henvisning til
               følgende:
               - vi trækker p.t. maksimum på vore bankfaciliteter og har i de sidste to uger
               måtter anmode bankerne om yderligere dkk 8 mio. i trækningsrettighed.
               - betalingerne var ikke indarbejdet i de ugentlige likviditetsforecasts vi
               fremsender til bankerne.
               - der er åbenbart ikke overensstemmelse mellem itp’s og vores opfattelse af
               størrelsen af vores mellemværende. seneste bekræftelse af saldoen fra itp er
               indhentet pr. 30.06.1999. under min første og eneste telefonsamtale med
               direktøren for itp (den 6/12) var det mit klare indtryk at han ikke ville
               vedkende sig de dkk 27 mio. vi hensatte i vores seneste årsregnskab. han
               brugte ordet ”forgiven” og oplyste, at han personligt havde gjort john mange
               tjenester, herunder ”helped john with the auditors when he needed it”.
               - på trods af de store indkøb har vi fortsat et nettotilgodehavende på ca. 20
               som i henhold til tidligere indgået aftale ikke forrentes. dette er efter min
               mening uhørt i en børsnoteret virksomhed.
               fredag morgen erfarede jeg fra en af mine medarbejdere, at john havde
               anmodet bjarne krogh (også bank underskriftsberettiget) om at igangsætte
               betaling til itp.
               jeg havde tidligere på ugen oplyst bjarne om, at jeg ikke kunne godkende
               betaling til itp. jeg kaldte derfor straks bjarne til mit kontor og meddelte ham,
               at såfremt han medvirkede til betaling til itp ville han blive opsagt eller jeg
               ville fratræde mit job.
               derefter gik vi sammen til johns kontor hvor jeg gentog, at jeg som
               økonomidirektør ikke ville acceptere betaling af itp under de nuværende
               omstændigheder. vi havde en tre kvarter lang problematisk drøftelse af min
               holdning og konklusionen blev følgende:
                                             - 16 -
              a) der kan først betales til itp når vi har fået skriftlig bekræftelse fra itp på
              vores mellemværende. jeg har krævet originalt underskrevet bekræftelse (ikke
              pr. fax eller mail)
              b) der sker først betaling til itp efter at bestyrelsen har fået klart belyst vores
              engagement med itp. dette kan evt. ske på bestyrelsesmødet den 18. januar.
              jeg er opmærksom på, at jeg har presset john til det yderste. men jeg er meget
              tilfreds med aftalen, som jeg finder aldeles nødvendig i relation til vores
              nuværende økonomiske situation og min personlige skepsis overfor vor
              samhandel med itp. der er flere i ledelsesgruppen der deler samme skepsis.
              2) uventet regning fra vor advokat i london
              i forbindelse med udarbejdelsen af månedsregnskabet for november blev jeg
              opmærksom på en væsentlig overskridelse i de administrative omkostninger.
              overskridelsen vedrører en regning på usd 375.290 fra vores advokat i
              london, skadden, arps, slate m.fl. regningen er godkendt af john og betalt
              den 4/12 2000. beløbet vedrører tilsyneladende nasdaq projektet og skulle i så
              fald have været hensat som skyldig i årsregnskabet 1999/00.
              det fremgår af regningen at der er tale om en a conto betaling ”re. your
              offering as well as other intellectual property matters handled in palo alto”
              (palo alto er en by i californien???). jeg kontaktede derfor straks
              advokatkontoret som oplyste, at de havde et yderligere tilgodehavende på usd
              354.072. den uventede omkostning udgør altså i alt usd 729.362, som burde
              have været medtaget i mct’s regnskab langt tidligere medmindre der er tale
              om opgaver der ikke vedrører mct.
              jeg bad om en specifikation af hvilke opgaver kontoret har udført for mct.
              denne kunne jeg ikke få med så kort varsel men kontoret ville forsøge af skaffe
              mig noget inden nytår.
              3) salg af firmabil til john
              som er mindre væsentligt punkt har en anden medarbejder gjort mig
              opmærksom på, at john har købt en af firmaets brugte biler (ford mondeo 2.0
              indregistreret 1. gang den 12.01.1996) til dkk 20.000 svarende til lidt mere
              end den bogførte værdi.
              et hurtigt opslag på internettet under www.bilpriser.dk viser at
              markedsværdien på en sådan vogn er dkk 50.000 – 60.000.
              det er ikke for at hænge john ud jeg nævner ovenstående. imidlertid er min
              tillid til john på et nulpunkt, hvilket naturligvis fremover vil belaste vores
              samarbejde. jeg foreslår derfor, at vi mødes tidligt i det nye år (helst inden den
              5/1 hvor john returnerer fra ferie) for at drøfte situationen.
              …”
den 1. februar 2000 blev kim kenlev ansat som indkøbs- og logistikdirektør, og det blev i
fob 1/2000 den 3. januar 2000 meddelt, at han ville indgå i den nu fuldt udbyggede
                                              - 17 -
uformelle direktion. han refererede til john rasmussen, og havde i sin afdeling ansvaret for
indkøbschef morten larsen og logistikchef peter bonefeld rønde. kim kenlev var kun ansat
i kort tid.
peter bonefeld rønde, der er uddannet speditør, blev i august 1999 ansat som lagerchef og
senere logistikchef. han havde ansvaret for færdigvarelageret. han deltog i ledermøder, men
var ikke en del af direktionen, og han refererede primært til lars marcher, men også til john
rasmussen.
peter bonefeld rønde opsagde sin stilling den 5. januar 2001 i en mail stilet til lars marcher,
carl peter nielsen og jan johansen med blandt andet følgende begrundelse:
                ”…
                jeg accepterer ikke at skal holdes ansvarlig for fejltagelser begået af tidligere
                og nuværende ledelse –
                herunder faktureringer af tvivlsom karakter – som ex. force varerne 30/06 til
                kiss nordic eller chips’ene til euroa.
                …”
bjarne krog, der er bankuddannet med speciale i investeringsrådgivning, fungerede fra sin
ansættelse i 1997 som finanschef, og fra børsnoteringen i slutningen af 1997 fik han primært
ansvaret for investorrelationer. han deltog som referent ved bestyrelsesmøderne, og han
havde ansvaret for udfærdigelsen af meddelelser til fondsbørsen.
1.4. bestyrelsesmøder og fondsbørsmeddelelser
bestyrelsens arbejde er beskrevet i en forretningsorden, der er underskrevet af bestyrelse,
direktion og revision den 6. maj 1997 ifølge referatet fra et bestyrelsesmøde denne dag, efter
at kopi af forretningsordenen var blevet udleveret på et bestyrelsesmøde den 4. marts 1997.
det var efter forretningsordenen et krav, at der ikke måtte gå mere end 8 uger mellem de
ordinære bestyrelsesmøder. revisionen skulle deltage i det bestyrelsesmøde, hvor
årsregnskabet skulle behandles.
§ 5 omhandlede bestyrelsens mødedagsorden. punkt 5 omhandlede orientering fra direktionen
                                              - 18 -
om selskabets/koncernens virksomhed i den forløbne periode, herunder:
              ”a. gennemgang af perioderegnskaber udfærdiget siden sidste bestyrelsesmøde
               samt direktørens skriftlige redegørelse for eventuelle budgetafvigelser samt
               skøn for den resterende del af regnskabsåret.
               b. selskabets/koncernens likviditet.
               c. selskabets/koncernens ordrebeholdning.
               d. ...
               e. forhold der i øvrigt har interesse for bestyrelsen, herunder investeringer.”
bestyrelsens arbejdsopgaver var beskrevet i forretningsordenens § 6, der samtidig beskrev
revisionens arbejdsopgaver og forpligtelser over for bestyrelsen. bestyrelsens særlige
handlepligter var beskrevet i forretningsordenens § 12.
bestyrelsens arbejdsopgaver og særlige handlepligter er beskrevet således:
              ”6.1.
               bestyrelsen forestår sammen med direktionen ledelsen af selskabets
               anliggender. formanden for bestyrelsen repræsenterer selskabets ud ad til med
               mindre han bestemmer andet. særligt er det bestemt, at formanden udtaler sig
               til pressen om selskabets forhold, idet formanden dog kan tillade at direktøren
               udtaler sig til pressen om forhold vedrørende selskabets daglige drift.
               bestyrelsen behandler og træffer afgørelse i alle sager, der efter selskabets
               forhold er af usædvanlig art eller størrelse. det påhviler navnlig bestyrelsen at
               godkende alle ekstraordinære investeringer, optagelse af nye produktområder-
               og/eller aktiviteter, erhvervelser, kautioner, pantsætning eller afhændelse af
               fast ejendom samt beslutning om etablering i udlandet.
               det påhviler bestyrelsen med passende mellemrum at kontrollere at der i et
               forretningsmæssigt sundt og rimeligt omfang er tegnet de nødvendige skades-
               og ansvarsforsikringer, herunder produktansvarsforsikring, miljøforsikringer
               og ejendomsforsikringer.
               ...
               6.3. budgetter og handlingsplan:
               selskabets regnskabsår går fra 1. juli til 30. juni. budgetter for det kommende
               regnskabsår skal være udarbejdet senest 1. april, således at de kan behandles og
               godkendes på det bestyrelsesmøde, der afholdes herefter.
               samtidig med budgetterne udarbejder direktionen et forslag til det kommende
               års handlingsplan; altså et notat til bestyrelsen om handlingsplaner indenfor
               hver problemkreds i selskabets forretningsområde. handlingsplanen skal tillige
               indeholde en angivelse af, hvilke personer der er ansvarlig for gennemførelsen
               af de enkelte aktiviteter.
                                               - 19 -
               6.4. regnskabsudarbejdelse og opfølgning:
               bestyrelsen skal påse at selskabets bogføring og formueforvaltning kontrolleres
               på en efter selskabets forhold tilfredsstillende måde.
               direktionen udarbejder udkast til årsregnskab med tilhørende koncernregnskab
               og årsberetning.
               det af direktionen udarbejdede udkast afgives herefter til den
               generalforsamlingsvalgte revisor.
               revisionen indfører sine kommentarer til udkastene i revisionsprotokollen, der
               tillige med regnskaber og beretning derpå forelægges bestyrelsen.
               revisionen skal i dette protokollat indføre, hvorvidt udkastene i den
               foreliggende form kan forsynes med anmærkningsfri revisionspåtegning.
               ...
               12.1. generel handlepligt og dispositionspligt:
               bestyrelsen skal foretage de henlæggelser der er nødvendige efter selskabets
               økonomiske stilling.
               bestyrelsen skal tage stilling til om selskabets kapitalberedskab til enhver tid er
               forsvarlig i forhold til selskabets drift og skal tage de nødvendige
               forholdsregler, såfremt dette ikke findes at være tilfældet.
               bestyrelsen er forpligtet til at følge op på planer, budgetter og lignende samt
               tage stilling til rapporter om selskabets likviditet, ordrebeholdning, væsentlige
               dispositioner, overordnede forsikringsforhold, finansieringsforhold,
               pengestrøm og særlige risici.
               ...
               12.4. revision:
               bestyrelsen har pligt til at tage stilling til indholdet af revisionsprotokollen
               forud for dennes underskrivelse.
               bestyrelsen foranlediger og påser, at der mindst kvartalsvis foreligger fornøden
               regnskabsoversigt og sammenholder denne med budgettet.
               bestyrelsen har pligt til at gennemgå selskabets perioderegnskab og lignende i
               løbet af hvert regnskabsår, og herunder vurdere budgettet og afvigelser herfra
               samt sikre tilstedeværelsen af det nødvendige grundlag for revision, herunder
               tage stilling til, om der er behov for intern revision.
               ...”
der afholdtes flere bestyrelsesmøder end de ordinære særligt i forbindelse med
børsnoteringen og forsøget på notering på nasdaq.
fra bestyrelsesmødereferaterne kan det særlig nævnes, at det på bestyrelsesmødet den 11.
december 1997 blev understreget, at det var vigtigt at sende resultatopgørelser til bestyrelsen,
                                              - 20 -
og det samme var tilfældet med udkast til fondsbørsmeddelelser.
på bestyrelsesmødet den 24. februar 1998 blev halvårsregnskabet for 1. halvår 1997/1998
betegnet som tilfredsstillende, da det var efter budget. det blev drøftet og efter en diskussion
godkendt.
halvårsregnskabet blev offentliggjort samme dag i fob 4/1998. halvårsregnskabet viste en
omsætningsfremgang på 102 % og et resultat før skat som forventet. som følge af forøgede
udgifter til personale og produktionsfaciliteter forblev forventningerne til årets resultat
uændrede.
den 17. marts 1998 offentliggjorde mct en aftale med samsung om kontraktproduktion i
fob 5/1998. aftalen blev omtalt som selskabets største enkeltordre med en forventet
omsætning på ca. 835 mio. kr. i regnskabsåret 1998/1999, når aftalen trådte i kraft.
på bestyrelsesmødet den 9. juni 1998 meddelte john rasmussen, at det lå ham meget på sinde
at etablere produktion i usa. kjeld ranum gav udtryk for, at han indtil videre ønskede
tilbageholdenhed med produktion i usa.
john rasmussen tilkendegav på mødet en forventning om en omsætning på 500 mio. kr. og et
overskud før skat på ca. 9 mio. kr. i regnskabsåret 1997/1998. for det kommende regnskabsår
budgetteredes der med en omsætning på ca. 1 mia. kr. og et overskud før skat i
størrelsesordenen 30 mio. kr.
både forventningerne til årsregnskabet 1997/1998 og til det efterfølgende regnskabsår blev
offentliggjort i fob 7/1998 den 9. juni 1998.
på bestyrelsesmødet den 24. august 1998 orienterede john rasmussen om det forventede
helårsresultat opdelt på de enkelte selskaber i koncernen, og der blev redegjort for
markedsudviklingen. bestyrelsen besluttede at etablere produktion i usa, hvilket samme dag
blev offentliggjort i fob 12/1998.
bestyrelsen holdt møde den 6. oktober 1998 med deltagelse af revisorerne arne b. jepsen og
                                              - 21 -
niels møller i forbindelse med gennemgangen af årsregnskabet, som blev godkendt.
revisorerne oplyste, at det ville få en blank påtegning.
i forbindelse med drøftelserne af revisionsprotokollen gjorde revisionen opmærksom på
comtech, der forekom at være en meget stor debitor. comtech er omtalt i kpmg’s rapport i
forbindelse med omtale af fiktive handler foretaget af john rasmussen. under henvisning til
comtechs betydning for mcm som en vigtig broker, gjorde john rasmussen det klart, at han
ikke mente, at det var et væsentligt problem, da firmaet nok kunne levere varer til en
tilsvarende værdi som tilgodehavendet. konklusionen blev, at comtech skulle følges
fremover, men at der ikke umiddelbart skulle foretages yderligere. det fremgår af et senere
bestyrelsesmødereferat, at denne debitor havde betalt sin gæld.
årsregnskabet blev samme dag offentliggjort i fob 15/1998. i regnskabsmeddelelsen blev
det oplyst, at både omsætning og resultat før skat var steget på trods af storkonflikten på det
danske arbejdsmarked i foråret 1998, og på den baggrund var resultatet acceptabelt. det
meddeltes, at selskabet forventede en omsætning i næste regnskabsår på ca. 1 mia. og et
resultat før skat på ca. 30 mio. kr.
på generalforsamlingen den 3. november 1998 blev peter pasgaard valgt til bestyrelsen, og
han indtrådte i bestyrelsen den 15. december 1998, hvor knud andersen trådte ud. på samme
generalforsamling blev ernst & young genvalgt som revisor og pricewaterhousecoopers
nyvalgt.
på bestyrelsesmødet den 15. december 1998 blev virksomhedens status pr. 30. november
1998 og forventningerne til halv- og helårsresultatet drøftet. john rasmussen orienterede
bestyrelsen om den valgte ”gennemsnitsbetragtning” på varelageret, idet det herom fremgår af
referatet:
                ”jrt orienterede kort om konsekvenserne af den valgte
                ”gennemsnitsbetragtning” på varelageret – stigende priser udløser
                eengangsjustering, hvorimod faldende priser udløses løbende. det er jrt
                vurdering, at varelagerets reelle værdi i dag ligger mere end dkk. 30 mio. over
                bogført værdi.”
metoden blev ikke nærmere drøftet af bestyrelsen, der alene konstaterede, at det ikke var
                                             - 22 -
nødvendigt at nedjustere forventningerne til helårsomsætningen, der forventedes at blive på 1
mia. kr.
ud over halvårsresultatet var budgetopfølgningen i mct et væsentligt punkt på
bestyrelsesmødet den 23. februar 1999. vedrørende den almindelige rapportering oplyste
john rasmussen, at den omfattende indsamling af oplysninger fra datterselskaberne var meget
ressourcekrævende. derfor ønskede han bestyrelsens accept af en forenklet rapportering, som
han nærmere redegjorde for. dette var bestyrelsen indforstået med.
det vedtoges, at john rasmussen for fremtiden ville orientere om den generelle
markedsudvikling og om varelagerreguleringen.
john rasmussen meddelte, at selskabet ville påbegynde udsendelse af kvartalsregnskab til
børsen første gang for oktober kvartal 1999, hvilket bestyrelsen var enig i.
i forbindelse med drøftelse af halvårsregnskabet blev formuleringen af fondsbørsmeddelelsen
drøftet. man enedes om, at meddelelsen skulle indeholde oplysning om nedjustering af
omsætningen til 650-750 mio. kr. og et resultat før skat på 25 mio. kr.
det blev på dette bestyrelsesmøde endvidere oplyst, at selskabet var iso 9001 godkendt.
halvårsregnskabet blev offentliggjort samme dag i fob 3/1999. resultatet blev omtalt som
en generel vækst, når der sås bort fra finansielle poster og forøgede udviklingsomkostninger.
på bestyrelsesmødet den 19. april 1999 orienterede john rasmussen om udviklingen i marts
1999 og i tredje kvartal 1998/1999, og at det ville være muligt at indfri forventningerne til
hele året.
peter pasgaard mente, at varelageret var stort, og john rasmussen erkendte, at der var en
midlertidig ophobning af råvarer til samsung og til produktion i usa, men at målsætningen
om, at råvarer alene måtte udgøre 20 % af omsætningen, kunne fastholdes.
under eventuelt oplyste john rasmussen, at virksomhedens behov i forbindelse med nyt
                                              - 23 -
økonomisystem var ved at blive belyst. han modsatte sig rådgivning fra revisorfirmaerne,
som han mente var for fokuseret på sap og derfor ikke var uvildige.
john rasmussen gav på bestyrelsesmødet den 8. juni 1999 udtryk for, at det kunne undre, at
kun han og peter pasgaard havde aktier i mct. derfor blev det vedtaget, at
bestyrelseshonoraret i de følgende to år skulle bestå af aktier.
budgettet for 1999/2000 blev fremlagt, og john rasmussen gennemgik budgettet, som
bestyrelsen udtrykte tilfredshed med, da det var baseret på afdelingernes egne budgetter og
ikke var et decentralt dikteret budget.
der var også en drøftelse på baggrund af et udleveret notat om ”rigets tilstand”. kjeld ranum
udtrykte tilfredshed med, at nedjustering ikke var aktuel grundet den positive udvikling fra
den stigende dollarkurs. overtagelse af virksomhederne i/o consulting a/s og hypertec, som
kjeld ranum pointerede var en bestyrelsesbeslutning, blev endvidere drøftet.
det blev bekendtgjort i fob 5/1999, at der var indgået en aftale med den medarbejderejede
ingeniørvirksomhed i/o consulting a/s om opkøb af 51 % af aktierne. forhandlingerne endte
imidlertid i et sammenbrud, og den 7. december 1999 blev det i fob 16/1999 meddelt, at
forhandlingerne var brudt sammen.
den 6. august 1999 blev det i fob 7/1999 offentliggjort, at der var indgået en
hensigtserklæring om køb af den australske virksomhed hypertec, der var bredt repræsenteret
i sydøstasien med produktion i australien.
på bestyrelsesmødet den 25. august 1999 blev der, ud over fremlæggelsen af urevideret
årsregnskab for 1998/1999, orienteret om købet af hypertec, der på det tidspunkt var så
fremskredent, at john rasmussen fik bemyndigelse til at gennemføre købet. om varelageret,
der tidligere havde været drøftet på bestyrelsesmødet den 19. april 1997, oplyste john
rasmussen, at:
                 ”…
                 varelageret per 30/6 vil være større end oprindeligt meddelt bestyrelsen. dette
                 er en bevidst handling fra jrt’s side og skyldes alene det faktum at den
                                             - 24 -
               prisudvikling jrt havde givet udtryk for ville komme – ja, den startede faktisk
               på de sidste få dage af det gamle finansår. dette fremgår af vedlagte slides der
               også viser prisudviklingen frem til i dag.
               det er samtidig væsentligt at betragte mct’s lager i forhold til forventningerne
               i det efterfølgende kvartal – og ikke som nogle analytikere har for vane, i
               forhold til sidste års omsætning.
               …”
den 30. august 1999 bekendtgjorde selskabet i fob 8/1999, at opkøbet af hypertec var
gennemført samme dag.
bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999 var med deltagelse af revisorerne harald birkwald,
michael nielsson og arne b. jepsen, da årsregnskabet for 1998/1999 skulle gennemgås.
under mødet blev koncernregnskabet godkendt, efter at harald birkwald havde gennemgået
regnskabet i hovedtræk, og der havde været lejlighed til at stille spørgsmål. revisorerne
tilkendegav inden gennemgangen af revisionsprotokollen, at der kunne gives en blank
revisionspåtegning.
det fremgår bl.a. af referatet:
               ”…
               hb gennemgik revisionsprotokollen i detaljer og konkluderede, at såvel pwc
               som e&y kunne underskrive en såkaldt ”blank påtegning”. herefter
               gennemgik hb de særlige forhold oplistet i revisionsprotokollen:
               værdiansættelse af råvarelagret i memory card manufacturing, hvor
               revisionen var stødt på bogholderimæssige problemer i forbindelse med
               opgørelserne. dette gør, at gennemsnitsberegningen kan verificeres hvorimod
               genberegningerne ikke kan verificeres. jrt oplyste her, at mct arbejder på at
               indføre oracle med virkning fra 1/7-2000 hvilket vil rette op på den
               mangelfulde verifikation. kr udtrykte tilfredshed med, at mct har reageret på
               revisionens bemærkning.
               mn & hb mener at revisionen for regnskabsåret 1999/2000 vil foregå på
               baggrund af oracle.
               jrt kan ikke afvise at han har udtrykt sig i vendinger der efterlader mh
               & hb med den opfattelse. det er et faktum, om vore leverandører vil, at
               oracle er installeret den 1/7-2000 – alle posteringer for regnskabsåret
               1999/2000 konverteres til oracle. dette muliggør revision på oracle.
               ombytningsvarer, abj kunne oplyse at e&y havde gennemgået disse og
               fundet varerne tilstede.
                                             - 25 -
               fysisk kontrol af varebeholdninger, abj oplyste at dette var foretaget den 21/6
               og havde ikke givet anledning til bemærkninger.
               jrt nævnte, at der var strammet op på de interne rutiner således der efter 1/10
               kunne opgøres hhv. råvarelager, varer i arbejde samt færdigvarer. disse
               ændringer vil blive beskrevet i selskabets iso-håndbog og vil blive fremsendt
               til de 2 revisionsselskaber.
               debitorer: itp, samme problemstilling som sidste år.
               ● debitor enig i gældsforholdet
               ● bonitet, vanskelig værdifastsættelse af fordringen.
               kr nævnte, at han fandt beløbet stort. pp spurgte hvornår skal dette nævnes i
               beretningen. hb oplyste, at fordringer der forfalder om mere end 1 år
               principielt skal oplyses. jrt oplyste, at noget af gælden vedrører 1997, men at
               dette skyldes manglende påpasselighed med kontering (åben-post-princippet).
               kr oplyste, at itp og udviklingen i itp skal være et fast punkt på kommende
               bestyrelsesmøder.
               ved de 2 øvrige debitorer er problemstillingen den samme, dog er beløbene
               væsentlig mindre.
               …”
de to andre kreditorer var street technology inc. og marathon technology inc.
årsregnskabet blev samme dag offentliggjort i fob 9/1999, hvor virksomhedens resultat blev
beskrevet som tilfredsstillende. mens omsætningen kun var steget med 39 %, var resultatet af
den primære drift steget med 221 %, og resultatet før skat var steget med 202 %.
forventningerne var i overensstemmelse hermed fortsat vækst i både omsætning og indtjening
også i året 1999/2000.
på bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999 blev det også nævnt, at henning bech skulle til test i
forbindelse med stillingen som koncernøkonomidirektør, og den 15. oktober 1999 blev det i
fob 10/1999 meddelt, at han pr. 1. november 1999 var ansat.
forud for generalforsamlingen den 4. november 1999 blev der afholdt møde i bestyrelsen,
hvor fusionsplanerne mellem mct og mcm blev godkendt. på mødet blev itp nævnt i form
af en kort snak og en bemærkning om, at itp, som tidligere aftalt, skulle tages med på de
kommende møder i bestyrelsen.
på generalforsamlingen blev der, efter bestyrelsens beretning og ledelsens fremlæggelse af
årsregnskabet, som det tredje punkt meddelt bestyrelsen og direktionen decharge.
                                              - 26 -
beslutningerne truffet på generalforsamlingen blev meddelt i fob 12/1999 den 5. november
1999.
det første bestyrelsesmøde i 2000 afholdtes den 6. januar 2000, og på mødet blev især
notering på nasdaq drøftet. under punkt 7 – eventuelt – blev det oplyst, at kim kenlev var
ansat som indkøbs- og logistikdirektør, og itp og oracle blev omtalt. om itp blev det oplyst,
at mellemværendet var halveret, og at de to andre debitorer nævnt i revisionsprotokollen af
den 5. oktober 1999 var væk. det blev endvidere oplyst, at økonomistyringssystemet oracle
var bestilt til en pris under det budgetterede, og at det forventedes installeret omkring den 1.
april 2000, hvorefter det skulle tilpasses.
efter bestyrelsesmødet blev den planlagte kapitaludvidelse og notering på nasdaq
offentliggjort den 21. februar 2000 i fob 2/2000.
på bestyrelsesmødet den 22. februar 2000 blev det besluttet, at referatet fremover skulle være
et beslutningsreferat, og halvårsregnskabet og udkastet til fondsbørsmeddelelse blev godkendt
uden særlige bemærkninger.
samme dag udsendte mct halvårsregnskabet i fob 3/2000. ifølge dette regnskab var mct
inde i en god udvikling, idet omsætningen var steget med 248 %, resultatet af primær drift
med 52 % og resultatet før skat med 21 %, hvilket blev betegnet som tilfredsstillende og ud
over det forventede.
bestyrelsen, henrik sørensen, bjarne krog og revisorerne harald birkwald, michael
nielsson og arne b. jepsen deltog i det ekstraordinære bestyrelsesmøde den 20. marts 2000,
hvor eneste punkt, bortset fra eventuelt, på dagsordenen var nasdaq-noteringen. mødet fandt
sted på baggrund af revisionsprotokollatet af 20. marts 2000 vedrørende revisorernes review
af halvårsregnskabet pr. 31. december 1999, hvorved der blev afdækket forskelle mellem
halvårsregnskabets tal, som de var gengivet i halvårsmeddelelsen, og i udkastet til
børsprospekt. det væsentligste spørgsmål var imidlertid tilgodehavendet hos itp, som
revisionen ikke kunne foretage en vurdering af værdien af. der henvises til punkt 3.6. for så
vidt angår drøftelsen om itp.
                                             - 27 -
efter bestyrelsesmødet offentliggjorde mct den 3. april 2000 i fob 5/2000 en ændring af
rapporten om regnskabet for første halvår 1999/2000, som var blevet offentliggjort den 22.
februar 2000 i fob 3/2000. med ændringen blev der dels justeret for, at overtagelsen af
hypertec var sket med virkning fra 1. september 1999, dels foretaget en ekstraordinær
hensættelse på 36,6 mio. kr. på en debitor. debitoren blev i meddelelsen betegnet som en
aktiv samhandelspartner gennem flere år, og som også skulle være det i fremtiden.
hensættelsen blev begrundet med usikkerhed, som revisionen havde påpeget i forhold til den
lange kredittid, men samtidig anførtes det, at fordringen var anerkendt og sandsynligvis ville
blive udlignet, eventuelt ved modregning. for så vidt angik regnskabsåret som helhed
skønnedes dette upåvirket af justeringerne og hensættelsen på itp.
på det ordinære bestyrelsesmøde den 23. maj 2000 blev 9-måneders regnskabet gennemgået
og drøftet, og regnskabsmeddelelsen blev godkendt. itp blev i den forbindelse drøftet, og
john rasmussen meddelte, at han forventede gælden nedbragt i 4. kvartal, ligesom der var
sket modregning i 3. kvartal. john rasmussen bekræftede også, at itp stadig var kunde.
status på nasdaq-emissionen blev drøftet under punkt e. john rasmussen foreslog projektet
udskudt til efteråret 2000 grundet den meget kraftige volatilitet på nasdaq. john rasmussen
oplyste, at dette ville betyde en beskeden forøgelse af omkostningerne. bestyrelsen bakkede
op om beslutningen om at udskyde noteringen på nasdaq.
under punktet eventuelt blev itp og force drøftet.
det blev oplyst, af kim kenlev var fratrådt som følge af manglende faglige kvalifikationer og
synlighed i virksomheden, hvorfor lars marcher ville overtage ansvaret for indkøb og peter
bonefeld rønde ansvaret for logistik.
regnskabsmeddelelsen for 3. kvartal af regnskabsåret 1999/2000 og for årets tre første
kvartaler blev offentliggjort i fob 7/2000 samme dag. resultatet før skat var i kvartalet et
overskud på 4 mio. kr., og samlet set for de tre første kvartaler var der et underskud på 24,5
mio. kr. mod et overskud på 13,9 mio. kr. i samme periode sidste år. resultatet blev forklaret
med den skete hensættelse på itp, den stigende dollarkurs og de forøgede
finansieringsudgifter.
                                              - 28 -
i ledelsens beretning i regnskabsmeddelelsen konstateredes det om markedspriserne på
dram, at de i januar kvartal var stabile med en svag stigning mod slutningen. da priserne
fortsat skønnedes enten at stabilisere sig eller fortsætte den svagt stigende tendens som følge
af stigende efterspørgsel, blev mct vurderet som godt rustet i konkurrencen.
på bestyrelsesmødet den 14. juni 2000 var bl.a. budgettet for regnskabsåret 2000/2001 og
status på emissionen på nasdaq på dagsordenen.
det fremgår af referatet, at john rasmussen nævnte, at der i den kommende tid ville være
fokus på implementeringen af oracle og regnskabssystemet, og at kjeld ranum nævnte, at
bestyrelsen ville sætte pris på regelmæssig rapportering. bestyrelsen vedtog det fremlagte
budget, efter at forskellige punkter havde været drøftet.
omkring nasdaq-noteringens udskydelse var der problemer med håndteringen af blandt andet
tilgodehavendet hos itp, som ikke var ens efter de danske og amerikanske
regnskabsprincipper. dette førte til en vedtagelse om at overgå til at anvende amerikanske
regnskabsstandarder, mens pricewaterhousecoopers ville forsøge at få erhvervs- og
selskabsstyrelsens accept af, at mct alene anvendte amerikanske regnskabsstandarder.
om itp blev det i øvrigt oplyst, at mct havde ydet et lån på 300.000 dollar, og at
samhandelsforholdet fortsat bestod.
endelig blev det oplyst, at der var tre ansøgere til stillingen som koncernøkonomidirektør,
hvor der ville blive lagt vægt på erfaring med amerikanske regnskaber og den rette kemi. det
blev den 3. juli 2000 meddelt i fob 9/2000, at stillingen fra den 1. september 2000 var besat
med carl peter nielsen.
på bestyrelsesmødet den 26. september 2000 blev carl peter nielsen præsenteret som ny
koncernøkonomidirektør, efter at kjeld ranum havde beklaget regnskabsmaterialets og
revisionsprotokollens sene fremkomst. ud over bestyrelsen deltog også revisionen med
harald birkwald, michael nielsson og arne b. jepsen, idet årsregnskabet skulle gennemgås.
kjeld ranum gentog behovet for regelmæssig månedsrapportering. gennemgangen af
                                               - 29 -
årsregnskabet skete på baggrund af revisionsprotokollatet af 25. september. under mødet
bekræftede revisorerne, at der ville blive givet en blank revisionspåtegning på årsregnskabet.
harald birkwald gjorde opmærksom på vigtigheden af implementeringen af oracle, da
revisionen ønskede en mulighed for at spore genberegningerne af varelagrene. efter at kjeld
ranum havde udtrykt tillid til, at implementeringen ville finde sted efter planen, blev
spørgsmålet ikke drøftet yderligere på mødet. årsregnskabsmeddelelsen og
revisionsprotokollatet blev herefter godkendt.
samme dag blev årsregnskabet offentliggjort i fob 12/2000. uanset at årets resultat på grund
af den yderligere hensættelse på tab var negativt, blev det tilkendegivet, at forventningerne til
det kommende regnskabsår ville være en omsætningsvækst i størrelsesordenen 40 %. i
kommentarerne til årsregnskabet blev det betegnet som positivt, at driften af virksomheden
havde haft det forventede og ønskelige resultat med en styrket markedsposition blandt andet
på baggrund af købet af hypertec. underskuddet skyldes derfor de hensættelser, der var
blevet foretaget i løbet af året. der var bl.a. blevet hensat 30 mio. kr. som følge af et forventet
teknologiskifte og usikkerhed om betydningen for varelagerets værdi, 56,7 mio. kr. til
valutakurstab i forbindelse med valutakurssikringen knyttet til nasdaq-noteringen og
yderligere 27,6 mio. kr. til tab på itp.
den 3. november 2000 blev der afholdt et ekstraordinært bestyrelsesmøde, hvor også carl
peter nielsen, lars marcher og bjarne krog deltog.
rapporten for 1. kvartal 2000/2001 blev fremlagt, og der blev udleveret et bilag, hvorefter
underskuddet skønnedes at blive i størrelsesordenen 36,336 mio. kr., hvilket både belastede
egenkapitalen og forårsagede et større likviditetsbehov, og der skulle gennemføres en
kontrolleret reduktion af varelageret på ca.140 mio. kr. den manglende kapitalførsel via
nasdaq, stigende usd kurs og kraftigt fald i dram-priserne havde efter referatet udløst den
aktuelle situation.
det blev drøftet, hvordan problemerne kunne løses, og bestyrelsen konkluderede, at det var
nødvendigt, at bankerne medvirkede.
der blev på mødet udleveret et bilag, og det fremgik af dette bilag, at der var store
                                              - 30 -
lagerbindinger i det, der blev kaldt slow-varelageret, der havde en værdi på 290 mio. kr.
i en pause kontaktede kjeld ranum bankerne for at orientere om situationen, og begge banker
tilkendegav velvillighed med hensyn til at løse den akutte situation mct var i. der blev aftalt
møde med bankerne, og kjeld ranum fik bemyndigelse til at foretage det fornødne.
bestyrelsen konkluderede, at det var udefrakommende forhold, der havde forårsaget den
anstrengte økonomiske situation for mct, og at forretningen grundlæggende var sund.
den 6. november 2000 meddelte mct københavns fondsbørs og pressen i fob 15/2000, at
selskabet forhandlede om reetablering af selskabets kapitalgrundlag, og i den anledning blev
fondsbørsen anmodet om at overflytte selskabets aktier til observationslisten. det fremgik af
meddelelsen, at selskabet havde konstateret et større urealiseret valutakurstab på selskabets
gæld i dollars og en væsentlig forringelse af selskabets varelager. disse forhold medførte, at
egenkapitalen var kraftigt reduceret og sandsynligvis tabt.
det blev i fob 16/2000 fra den 8. november 2000 oplyst, at der var indgået en aftale med
selskabets banker om sikring af selskabets kapitalgrundlag og likviditet til fortsat drift.
aftalen indebar, at 150 mio. kr. af selskabets gæld til bankerne var blevet konverteret til
ansvarlig lånekapital.
forud for generalforsamlingen i mct den 8. november 2000 blev der afholdt ekstraordinært
bestyrelsesmøde, hvor også carl peter nielsen deltog. advokat carsten fode deltog som
advokat for jt holding danmark a/s. på mødet blev aftalen med bankerne forelagt den
samlede bestyrelse, der tiltrådte aftalen. der var endvidere drøftelser om selskabets fremtid,
herunder på baggrund af udviklingen i dollarkursen og dram-prisen, som john rasmussen
og carl peter nielsen redegjorde for. et udkast til regnskabet for 1. kvartal 2000/2001 blev
taget til efterretning. john rasmussen oplyste på mødet, at det var en betingelse for ham på
vegne af jth, at der var opbakning til hans fortsatte virke som administrerende direktør i
mct, og det fremgår af referatet, at såvel bankerne som bestyrelsen bakkede op om hans
fortsatte virke i mct.
efter bestyrelsesmødet blev der afholdt generalforsamling i mct, hvor der nærmere blev
                                              - 31 -
redegjort for selskabets økonomiske stilling og de foranstaltninger, som var blevet iværksat
og de foranstaltninger, der på sigt skulle sikre den fortsatte eksistens. årsregnskabet blev
godkendt på generalforsamlingen, og der blev umiddelbart efter meddelt decharge for
bestyrelse og direktion.
formandens beretning blev sendt til fondsbørsen og pressen i fob 17/2000 samme dag, og
dagen efter, i fob 18/2000, blev beslutningerne vedtaget på generalforsamlingen
offentliggjort.
kvartalsregnskabet for 1. kvartal 2000/2001 blev forelagt på bestyrelsesmødet den 20.
november 2000, hvor bestyrelsen, carl peter nielsen, lars marcher og bjarne krog deltog.
på mødet blev revisionsprotokollatet af 20. november 2000 om endeligt koncern- og
årsregnskab for 1999/2000 og påbegyndt review af koncernregnskabet for 1. kvartal
2000/2001 gennemgået. john rasmussen anfægtede revisionens analyser vedrørende
færdigvarelageret, som efter hans opfattelse ikke i tilstrækkelig grad tog højde for solgte,
ikke-producerede, enheder. derfor ville han foranledige nye analyser forelagt revisionen og
derefter bestyrelsen. rapporten for 1. kvartal blev fremlagt og gennemgået. en hensættelse på
yderligere 3 mio. på itp blev drøftet, og herefter blev regnskabet og meddelelsen godkendt.
kvartalsregnskabet blev offentliggjort samme dag i fob 19/2000. selv om omsætningen var
steget, var bruttofortjenesten negativ, hvilket blev tilskrevet faldende priser på dram. der
var et samlet underskud før skat på 229,1 mio. kr. endvidere var egenkapitalen negativ med et
beløb på 53,8 mio. kr.
sidste bestyrelsesmøde i 2000 afholdtes den 13. december 2000, hvor både bestyrelsen og
carl peter nielsen, lars marcher og bjarne krog deltog. punkt 3 i dagsordenen var
rapportering for oktober måned. lars marcher oplyste på forespørgsel, at man efter hans
vurdering ikke kunne opnå den omsætning, der var budgetteret med i 2. kvartal 2000/2001, og
carl peter nielsen kommenterede problemerne omkring genberegning og dermed
vareforbrug. kjeld ranum kritiserede, at bestyrelsen i den foreliggende situation skulle
handle i blinde og ikke kunne stole på de fremlagte beregninger. direktionen redegjorde for
tiltag, der skulle sikre en mere valid rapportering. direktionen oplyste i den forbindelse, at
”såfremt det ikke vil være muligt at gennemføre genberegningen af vareforbruget per 31/12-
                                                 - 32 -
2000, vil der blive foretaget en manuel optælling som så skal lægges til grund for beregningen
af vareforbruget i regnskabsårets 2. kvartal.”
1.5. forholdet til bankerne
mct havde i årene 1996 til 2001 to primære bankforbindelser, danske bank og unibank. i
en periode frem til marts 1999 var der tillige et engagement med sparekassen nordjylland,
mens unibank ikke havde noget engagement i en periode frem til marts 1999.
1.5.1. danske bank
mct søgte i efteråret 1996 danske bank om 15 mio. kr. til brug for indfrielse af gæld hos
sparekassen nordjylland. mct havde på daværende tidspunkt et låneengagement med
banken med en ramme på 26.172.000 kr., der var udnyttet med 11.172.000 kr. udvidelsen
blev bevilget af den lokale afdeling, og efterfølgende godkendt den 17. oktober 1996 af
indenlandsk kreditkontor på hovedkontoret.
centerfilialdirektør torben jørgensen redegjorde i et følgebrev til kreditkontoret for
fremgangsmåden, der ikke var i overensstemmelse med de interne retningslinjer. af
følgebrevet fremgår:
                ”…
                på et tidspunkt i forhandlingerne om engagementsovertagelse opstår der
                tilsyneladende en situation, hvor bankens betingede tilsagn bekræftes, eller
                formodes bekræftet, som værende endeligt.
                på baggrund heraf igangsætter selskabet overflytningsprocessen i sparekassen
                nordjylland og anmoder om etablering af de tilsagte maxima i vor bank.
                da man herefter spørger til koncernregnskab m.v. – jf. vort betingede tilsagn –
                opstår der en ganske akut og ophidset situation banken og direktør trolle
                imellem.
                en lang historie kort – direktør trolle føler sig svigtet af banken – og med
                rette; hvorfor han ultimativt giver os til fredag eftermiddag den 11. oktober
                1996 til at afklare, hvorvidt banken ønsker engagement med selskabet eller ej.
                på den korte tid der var til rådighed, valgte jeg, til trods for et forringet
                driftsresultat og til trods for, at en række af bankens betingelser i det betingede
                tilsagn ikke er opfyldt, at efterkomme direktør trolles ønske om etablering af
                                                - 33 -
                den løbende kredit stor kr. 15 mio.
                …”
i januar 1999 ansøgtes om tilsagn om en kreditforhøjelse på 50 mio. kr. til i alt 100 mio. kr. i
forbindelse med ansøgningen blev det oplyst, at mct ville nedbringe engagementet hos
sparekassen nordjylland fra 50 mio. kr. til 10 mio. kr. i indstillingen nævntes det, hvad
forhøjelsen skulle anvendes til, og der var bemærkninger om selskabets ekspansion siden
opstarten. mct omtaltes som en særdeles attraktiv kunde, som andre pengeinstitutter også
gerne vil tilbyde kreditfaciliteter. afdelingen havde anmodet om uddybende materiale for så
vidt angik råbalancen pr. 31. december 1998, men selskabet havde ikke villet udlevere
oplysningerne, før de kom til offentlighedens kundskab i slutningen af februar 1999.
udvidelsen blev bevilget den 15. februar 1999 med bemærkning om, at udvidelsen skulle
anvendes til delvis overtagelse af engagementet med sparekassen nordjylland.
det fremgår af en redegørelse fra indenlandsk kreditkontor fra marts 1999, at engagementet
skulle følges tæt. redegørelsen indeholdt i øvrigt et referat af et møde den 8. marts 1999
mellem danske banks afdeling i aarhus og mct’s ledelse, idet forudsætningerne for
kreditudvidelsen i februar 1999 ikke var opfyldt: nemlig at den tilsvarende kredit i
sparekassen nordjylland skulle have været nedbragt til 10 mio. kr., og dette var ikke sket, at
halvårsregnskabet ville vise et overskud på 2,5 mio. kr., og at årsresultatet kunne forventes at
være 30 mio. kr. før skat, men det fremgik af fob 3/1999 af 23. februar 1999 om
halvårsregnskabet 1. juli til 31. december 1998, at overskuddet var opgjort til 7,8 mio. kr., og
at forventningerne til årets resultat var nedjusteret til ca. 25 mio. kr. om mødet fremgår i
øvrigt:
                ”…
                det uheldige i, at der ikke er sammenfald mellem de til banken afgivne
                oplysninger og den efterfølgende fondsbørsmeddelelse blev drøftet, og direktør
                john trolle tog til efterretning, at en gentagelse ikke bør finde sted.
                …
                bevillingsforudsætningerne af 23. februar 1999 – blev på et møde den 2. marts
                1999 beklageligvis bekræftet ikke at være overholdt.
                på omtalte møde blev det oplyst, at selskabets kreditfaciliteter i spar nord ikke
                som forventet af os er under nedbringelse, men tværtimod er udvidet med
                yderligere 25 mio. kr. til i alt 75 mio. kr.
                                               - 34 -
               på mødet blev bankens forudsætninger gentaget, hvilket imidlertid vakte nogen
               forundring hos selskabets ledelse, der fortsat fastholder, at man har fuld
               åbenhed over for begge pengeinstitutter om kreditudvidelserne, ligesom det er
               meddelt begge pengeinstitutter, at cashflowet stort set vil blive flyttet til vor
               bank.
               …
               der hersker således tydelig og klar uenighed om forudsætningerne for
               kreditudvidelsen og hvad der reelt er aftalt, og vi må konkludere, at der i
               forhandlingerne desværre nok er opstået misforståelser mellem begreberne
               gæld og limit, idet koncernen fortsat har til hensigt at nedbringe sit træk i spar
               nord (men ikke nødvendigvis til 10 mio. kr.) bibeholde de bevilgede faciliteter
               og tilføre vor bank stort set det samlede cashflow.
               …
               som konklusion vil jeg anbefale, at banken tager koncernledelsens redegørelse
               til efterretning, og at vi dermed bibeholder de indrømmede kreditfaciliteter
               uændret, men med baggrund i de stedfundne drøftelser stiller krav om at blive
               holdt orienteret om træk udover 10 mio. kr. på spar nord.
               …
               afslutningsvis skal jeg endnu engang beklage de opståede misforståelser, som
               afdelingen påtager sig det fulde ansvar for.
               der er d.d. afdisponeret 84 mio. kr. hos os.
               selskabet oplyste under mødet den 8. ds., at træk hos spar nord udgjorde ca.
               37 mill. kr. (iflg. det oplyste d.d. er dette træk yderligere nedbragt).
               …”
kreditrammen blev den 16. juni 1999 indstillet udvidet med 10 mio. kr. til dækning af
overtræk til samlet 110 mio. kr., og dette bevilgedes gældende til den 1. august 1999, eller
indtil mct kunne tilsluttes bankens imin-program. til kreditindstillingen var der knyttet en
gennemgang af mct’s økonomi. i samme forbindelse oplystes banken angiveligt om, at
unibank havde afløst sparekassen nordjylland, og at kreditrammen hos unibank var på 100
mio. kr.
i forbindelse med mct’s ekspansion blev der den 26. juli 1999 ansøgt om en kreditforhøjelse
på 80 mio. kr. til brug for det forventede køb af hypertec pty. ltd. i austrialien. med en
bemærkning om, at en forhøjelse af kreditmaksimum ville udgøre et meget massivt
engagement, blev kreditforhøjelsen den 29. juli 1999 bevilget med 40 mio. kr., idet det
resterende beløb skulle finansieres hos unibank. bevillingen blev ydet dels på baggrund af de
tidligere regnskabstal, dels på baggrund af oplysninger om virkningen af opkøbet samt
mct’s økonomiske udsigter generelt.
                                                 - 35 -
den 2. november 1999 afholdtes møde mellem bjarne krog fra mct og per christensen fra
danske bank om årsregnskabet for 1998/1999. nødvendigheden af at have mange ressourcer
bundet i varelageret og flytningen af dette til det amerikanske selskab uden fysisk flytning af
varelageret blev omtalt, og der blev også givet en status på de samlede kreditrammer og
udnyttelsen heraf. bjarne krog oplyste, at kreditrammen var 270 mio. kr. fordelt med 130
mio. i danske bank og 140 mio. kr. i unibank. der var endvidere en gæld til fih på 10 mio.
kr. som forventedes afviklet.
i forbindelse med ansøgningen om den syndikerede kredit mellem danske bank og unibank
ansøgte mct den 3. februar 2000 danske bank om forhøjelse af den bestående ramme med
15 mio. kr. til i alt 180 mio. kr., da man ikke kunne afvente vurderingen fra afdelingen for
struktureret finansiering, der behandlede ansøgningen om den syndikerede kredit. udvidelsen
blev bevilget den 8. februar 2000. det anførtes af aarhus afdelingen i sagskommentaren, at
udvidelsen af kreditten var nødvendig i den periode for at kunne håndtere den fortsatte vækst.
af konklusionen fremgår:
                 ”selskabet har nu gennem flere år oplevet en markant vækst, hvilket nu også
                 resulterer i større positive resultater. kapitalgrundlaget vil blive styrket
                 markant ifm. børsemissionen, hvorefter selskabet har et fornuftigt grundlag til
                 den fortsatte markante ekspansion. finansieringen af driften sker ved en
                 naturlig og hensigtsmæssig fordeling mellem bank og debitorer/kreditorer. på
                 baggrund heraf anbefaler afdelingen bevilling som indstillet af i første omgang
                 15 mio. kr. bo samt sekundært af det syndikerede lån evt. efter nærmere aftale
                 med selskabet og unibank.
                 …”
udvidelsen blev bekræftet af danske bank i et brev til direktionen af 11. februar 2000, hvoraf
fremgår, at kreditmaksimum var forhøjet med 50 mio. kr. til i alt 180 mio. kr., og der var
mulighed for et yderligere træk på 20 mio. kr. forhøjelsen var foreløbig gældende til den 31.
marts 2000. fællesmaksimum blev ved brev af 7. marts 2000 til mct forhøjet til sammenlagt
205 mio. kr., ligeledes gældende til 31. marts 2000.
1.5.2. unibank
mct's engagement med unibank blev genoptaget i marts 1999, hvor unibank den 15. marts
1999 efter en henvendelse fra john rasmussen tilbød en kreditfacilitet med en kreditramme
                                             - 36 -
på 100 mio. kr., da banken anså mct for en spændende og fremtidsorienteret virksomhed.
det var en forudsætning for banken, at der højest anvendtes to pengeinstitutter, og at unibank
skulle orienteres om kreditmaksimum hos en eventuel anden bank, ligesom banken også
stillede krav om at modtage årsregnskaberne og pressemeddelelser.
på et møde mellem john rasmussen, jan johansen og bjarne krog fra mct og villy bay
thomsen og per sjørup fra unibank blev tilbuddet for at matche danske bank ændret, så der
blev givet en kreditramme til driften på 100 mio. kr. og en valutaramme på 100 mio. kr. samt
mulighed for omlægning af op til 50 mio. kr. til lån til fast rente.
under mødet blev unibanks adgang til interne regnskaber og budgetter drøftet. herom
fremgår det af mødereferatet:
               ”vbt ønskede årsbudgetter og eventuelle revisioner når disse foreligger - jrt
               accepterede dette dog således disse mere specificerede budgetter først kan tilgå
               unibank når hovedtrækkene var tilgået fondsbørsen.
               halv- og helårsregnskaber tilstilles selvsagt unibank, ligesom
               kvartalsrapporterne ville blive det når mct starter med at offentliggøre disse.
               vbt ønskede revisionsprotokollaterne - dette ønske kunne ikke efterkommes,
               idet der er en bestyrelsesbeslutning der forhindrer dette.
               jj: såfremt der er et væsentligt problem skal dette anføres i anmærkningerne.
               vbt nævnte at specielt varelagrenes værdi og debitorernes bonitet kunne være
               omtalt i protokollatet uden nødvendigvis at være nævnt i regnskabet.
               efter en kort snak om hhv. debitorpolitik og -risiko, meddelte vbt, at dette
               ikke var et kardinalpunkt for unibank.”
aftalen mellem parterne blev accepteret og underskrevet af unibank den 14. april 1999 og af
mct den 7. april 1999.
den 12. august 1999 ansøgtes om forhøjelse af kreditrammen. der blev indstillet to
alternative modeller: en med forhøjelse på 40 mio. kr. af den daværende ramme til køb af
hypertec, hvor likviditetsbehovet blev delt med danske bank, og en med kort
rammeforhøjelse på 80 mio. kr. for begge modeller gjaldt, at der ikke krævedes sikkerhed.
unibank ønskede at opnå en ligedeling af finansieringen med danske bank og samtidig opnå
samme informationsniveau. om regnskabsoplysningerne refereredes john rasmussen for, at
omsætningsforventningerne for regnskabsåret 1998/1999 ville blive nedjusteret, samtidig med
                                               - 37 -
at forventningerne til årsresultatet opretholdtes uændret. han ville ikke tilkendegive
forventninger til det følgende regnskabsår.
om den fremtidige strategi bemærkedes, at der var tale om en ekspansiv virksomhed med en
omsætning, der på 4 år var 4 doblet, uden at indtjeningen var vokset tilsvarende. det blev
endvidere oplyst, at der blev arbejdet imod en aktieemission på mellem 250 og 300 mio. kr. i
foråret 2000. om bankens engagement konstateres:
                ”det er vor opfattelse, at vi med nævnte akkvisitioner har nået grænsen for en
                yderligere lånefinansieret ekspansion.
                som følge heraf er det vort udgangspunkt, at en eventuel yderligere ekspansion
                bør finansieres ved egen indtjening eller aktieudvidelse – uanset om der er tale
                om finansiering af en organisk vækst eller nye opkøb.”
dette blev gentaget i kreditindstillingen vedrørende samme kreditudvidelse af 13. august
1999, hvor engagementstrategien blev betegnet som offensiv.
kreditindstillingen blev den 19. august 1999 godkendt af unibanks bestyrelse. bevillingen
blev givet således, at mct kunne vælge mellem to modeller for kreditudvidelse, hvilket blev
meddelt mct den 20. august 1999. modellen mct valgte var en forhøjelse af kreditrammen
på 40 mio. kr., model 1, svarende til halvdelen af købsprisen for bl.a. hypertec.
den 29. oktober 1999 blev det blandt andet indstillet, at der skulle ske frigivelse af
tilbagetrædelseserklæringer og selvskyldnerkautioner fra mct's datterselskaber, da de ikke
blev vurderet som værende særlig værdifulde, samt at kreditfaciliteterne skulle stå til rådighed
for hele koncernen. det konkluderedes i indstillingen, at mct havde styrket
ledelsesstrukturen med ansættelsen af henning bech, og at dialogen med mct var forbedret.
ud fra det offentliggjorte årsregnskab for regnskabsåret 1998/1999, der opfyldte john
rasmussens forventninger, blev både omsætning, indtjening og kapitalberedskab vurderet
som tilfredsstillende også på baggrund af en stigende pris på memoryprodukter. det store
varelager blev derimod betegnet som en risikofaktor, der som følge af mct’s bestræbelser på
nedbringelse ikke var et decideret problem. om forretningsomfanget, og navnlig det
tilkendegivne ønske om en aktieemission i foråret 2000, konstateredes, at model 2 kunne være
en mulighed frem til dette tidspunkt.
                                             - 38 -
den 18. november 1999 blev indstillingen bevilget af bestyrelsen i unibank, og den 23.
februar 2000 blev det bekræftet over for mct, at sikkerhederne var frigivet.
kreditrammen blev den 27. januar 2000 forhøjet med 15 mio. kr., så kreditrammen derefter
var i alt 180 mio. kr. forhøjelsen var midlertidig, idet det af brevet til mct fremgik, at den
var gældende til den 30. april 2000. forhøjelsen skete samtidig med, at
kreditsagsbehandlingen vedrørende den syndikerede kredit blev indledt.
af kreditindstillingen vedrørende den syndikerede kredit af 1. februar 2000 fremgår, at mct's
korte kreditramme i unibank, som den syndikerede kredit skulle erstatte, var på 205 mio. kr.
forhøjelsen på 25 mio. kr. i forhold kreditforhøjelsen af 27. januar 2000 blev bekræftet af
unibank den 7. marts 2000.
1.5.3. det syndikerede lån og forløbet frem til den 31. december 2000
i forbindelse med planlægningen af noteringen på nasdaq blev der i foråret 2000 forhandlet
med danske bank og unibank om en syndikeret kredit, hvor hvert pengeinstitut skulle
indskyde 34 mio. usd i en længerevarende uopsigelig kredit.
den syndikerede kredit omtales i unibanks kreditindstilling den 1. februar 2000 som et ønske
fra mct's side om at få omlagt kreditfaciliteterne til en længerevarende kredit. den
syndikerede kredit forudsattes delt mellem unibank og danske bank eller citibank, således at
de deltagende banker hver skulle indskyde halvdelen.
den syndikerede kredit skulle anvendes i forbindelse med den planlagte børsnotering på
nasdaq, og der henvistes i kreditindstillingen til en hensigtserklæring fra mct om en
emission på 100 mio. usd, hvoraf mellem 400 og 500 mio. kr. skulle anvendes til opkøb i
andet halvår 2000. tilknytningen til nasdaq-noteringen kom til udtryk ved, at manglende
notering ville være opsigelsesgrund. i grundlaget for indstillingen indgik selskabets
indtjenings- og kapitalforhold, der blev betegnet som tilfredsstillende, de forventede
regnskabstal for årsregnskabet 1999/2000, den planlagte emission på nasdaq og styrkelsen af
mct's markedsposition ved det planlagte virksomhedsopkøb. engagementsstrategien blev
                                                  - 39 -
ændret til offensiv.
indstillingen vedrørende den syndikerede kredit var til behandling i unibanks bestyrelse den
10. februar 2000, hvor den blev bevilget på baggrund af nasdaq-noteringen og de positive
udsigter for virksomheden. såfremt forudsætningerne ikke holdt, ville engagementet blive
indskrænket. beslutningen blev meddelt mct samme dag, og det fremgår, at der er tale om
en kredit på 55 mio. usd med mulighed for forhøjelse til 68 mio. usd.
betingelserne for den syndikerede kredit blev sendt fra unibank ved brev af 18. februar 2000
til mct. tilbuddet var en 3-årig kredit på 55 mio. usd ydet på betingelse af, at danske bank
ville deltage, og tilbuddet blev accepteret af bjarne krog samme dag.
det syndikerede lån blev omtalt i en kreditindstilling af 3. februar 2000 fra danske banks
afdeling i aarhus, hvor der midlertidigt blev søgt om 15 mio. kr., indtil den syndikerede
kredit var bevilget. af sagskommentaren fremgår, at den daværende finansieringsstruktur med
korte kreditter skulle afløses af længerevarende kreditter i form af en 3-årig syndikeret kredit i
størrelsesordenen 500 mio. kr. delt ligeligt mellem unibank og danske bank.
i et tillæg til indstillingen af 17. februar 2000 fra afdelingen for struktureret finansiering blev
der afgivet indstilling om, hvorledes danske bank skulle forholde sig til den strukturerede
kredit sammen med unibank på baggrund af lokalafdelingens indstilling og unibanks term
sheet. det fremgik af indstillingen, at den havde afventet en business plan fra mct, og at
mct den 15. februar 2000 havde meddelt banken, at den af principielle årsager ikke ønskede
at udlevere denne plan. konklusionen i indstillingen var:
                  ”kredit- og porteføljestyring har i en rapport den 25. august 1999 om mct-
                  koncernen bl.a. konkluderet, at der er en betydelig kreditrisiko i mct samt at
                  prisniveau og udsving i priserne på hukommelseschips har en anseelig
                  indflydelse på indtjeningen i mct.
                  set i lyset heraf indstilles det, at vor bank indikerer en positiv interesse i at
                  arbejde videre med sagen med henblik på at deltage i nævnte club deal sammen
                  med unibank. forinden endelig stillingtagen må banken have mere detaljerede
                  informationer om selskabets strategier, business plan, forudsætningerne for
                  budgetterne, udvalgte risikopunkter (f.eks. dollar-kursen og prisen på dram-
                  chips) og ”afdækningen” heraf, mv.
                                                - 40 -
                 såfremt den kreditmæssige risiko vurderes acceptabel, bør banken søge at få
                 nævnte club deal etableret på identiske vilkår for de to banker. baseret på de
                 yderligere informationer må det vurderes om vilkårene og prissætningen
                 afspejler kreditrisikoen eller om der bør ske en opstramning.”
den 25. februar 2000 afholdt banken et møde med mct's ledelse for at få et bedre
beslutningsgrundlag, og den 28. februar 2000 blev det på baggrund heraf og efter
gennemgang af risikofaktorerne indstillet, at danske bank skulle indgå i den syndikerede
kredit under forudsætning af, at den bestående driftskreditramme på 180 mio. kr. blev indfriet.
det fremgik af bemærkningerne, at en afdeling i banken i en rapport af 25. august 1999 havde
konkluderet, at der var en betydelig kreditrisiko i mct, og at prisniveauet og udsving i
priserne på hukommelseschips havde stor betydning for indtjeningen.
aftalen om den syndikerede kredit blev indgået mellem mct, unibank og danske bank den
30. marts 2000. aftalens punkt 15 indeholdt mct's forpligtelser, der blandt andet omfattede
pligt til kvartalsvis at dokumentere nøgletalsopfyldelse over for bankerne samt senest den 1.
oktober 2000 at gennemføre en aktieemission på mindst 100 mio. usd og i øvrigt ikke uden
bankernes accept optage andre lån. misligholdelsestilfældene var angivet i aftalens punkt 16,
og det var bl.a. manglende opfyldelse af forpligtelserne i aftalens punkt 15.
bankgælden var i årsregnskabet 1999/2000, der udløb den 30. juni 2000, 530,95 mio. kr., der
i det væsentligste bestod af den syndikerede kredit, idet rammen oplystes udnyttet fuldt ud til
68 mio. usd.
efterfølgende bevilgede unibank den 18. august 2000 et midlertidigt overtræk på mct's
driftskonto på 20 mio. kr. gældende til den 18. september 2000.
den 27. september 2000 blev der afholdt møde mellem danske bank med deltagelse af
områdedirektør torben jørgensen fra aarhus afdelingen samt underdirektør per asbjørn
nielsen og vicepresident ole seerup jensen fra struktureret finansiering, unibank med
deltagelse af jan lund sørensen fra loan syndication og henrik wøhlk petersen fra aarhus
afdelingen, og fra mct deltog john rasmussen, carl peter nielsen og bjarne krog.
det fremgår af danske banks mødereferat, at mødet var kommet i stand som følge af det
                                               - 41 -
offentliggjorte årsregnskab, der viste et markant underskud, og som følge af den manglende
nasdaq-notering, der var et brud på aftalen om det syndikerede lån. fra unibanks side blev
det oplyst, at banken havde accepteret en waiwer, og at årsregnskabet ikke betød en ændring
heri, men at den skæve kapitalstruktur blev opfattet som et problem. det blev oplyst, at
nasdaq-noteringen ville blive erstattet af en emission på københavns fondsbørs i 1. halvår
2001 med et forventet provenu på 300 til 400 mio. kr. danske bank spurgte, hvordan mct på
et møde med bankerne den 16. september 2000 havde kunnet oplyse om et forventet overskud
i størrelsesordenen 16 mio. kr., og 14 dage senere viste regnskabet et underskud på ca. 58
mio. kr. dette blev af john rasmussen forklaret med et efterfølgende krav fra revisorerne om
udgiftsførsel af ikke realiserede kurstab på en terminsforretning på 30 mio. kr. og yderligere
hensættelser på grund af forventet teknologiskifte.
hensættelserne og årsregnskabet blev herefter drøftet. danske banks repræsentanter gav
udtryk for, at banken så med alvor på situationen, og john trolle erkendte, at selskabets
kapitalstruktur ikke var tilfredsstillende, og det var nødvendigt med større fokus på
likviditeten.
til brug for danske banks stillingtagen til en waiwer blev mct anmodet om at oplyse
perioderesultat for 1. kvartal i regnskabsåret 2000/2001, reviderede drifts-, status- og
likviditetsbudgetter for det igangværende regnskabsår og de to følgende baseret på, at der ikke
blev gennemført en aktieemission, revisionsprotokollater for året 1999/2000 og specificeret
årsregnskab for 1999/2000. john rasmussen gentog i den forbindelse, at bestyrelsen tidligere
havde afvist at udlevere revisionsprotokollerne, men at han ville vende tilbage.
på mødet blev bankerne yderligere anmodet om hver at bevilge et overtræk på 45 mio. kr.
unibank havde allerede i et brev den 25. september 2000 accepteret et overtræk på 45 mio. kr.
frem til den 31. oktober 2000 og derefter på 30 mio. kr. frem til den 31. december 2000. der
blev ikke på mødet tilkendegivet nogen stillingtagen fra danske bank.
efter at mct den 29. september 2000 havde sendt udkast til årsregnskab for 1999/2000, fob
13/2000 af 28. september 2000 og materiale om forventningerne til indeværende regnskabsår
og det følgende til banken, indstillede kreditkomitéen i danske bank den 6. oktober 2000, at
banken afgav en waiver på den manglende aktieemission under nærmere angivne
                                               - 42 -
forudsætninger. det fremgik af bemærkningerne, at selskabet havde oplyst, at det af
principielle årsager ikke ønskede at udlevere revisionsprotokollatet.
banken krævede bl.a., at mct forpligtede sig til at gennemføre en aktieemission med et
provenu på mindst 300 mio. kr. senest 1. april 2001. afslutningsvis anføres i konklusionen:
                ”som følge af mct's høje finansielle og driftsmæssige gearing bør der
                foretages en hensættelse på engagementet. mct bør følges meget tæt og træk
                udover den p.t. eksisterende trækningsret bør ikke accepteres. når der sker en
                forbedring i selskabets indtjening og en reduktion af selskabets pengebindinger
                i debitorer og varelagre, kan betingelser for engagementet revurderes.”
den 3. november 2000 blev der hos mct afholdt møde med deltagelse af kjeld ranum, john
rasmussen, carl peter nielsen og bjarne krog fra mct, heine bach og willy bay thomsen
fra unibank og torben jørgensen og per christensen fra danske bank. mødet var kommet i
stand på anmodning fra bankerne med henblik på en status og blev afholdt samme dag, som
der havde været afholdt et ekstraordinært bestyrelsesmøde. kjeld ranum gjorde opmærksom
på, at bestyrelsen havde fået at vide, at regnskabet for første kvartal 2000/2001 ville vise et
underskud på 36 mio. kr. og en stram likviditet. bestyrelsen vurderede, at man var tæt på at
skulle sende en meddelelse til fondsbørsen. john rasmussen redegjorde herefter for
problemstillingen, som skyldtes, at usd og dram-priserne begge havde udviklet sig til
ugunst for selskabet, og dette havde sammen med store varelagre og debitorer påvirket
egenkapitalen. der blev endvidere redegjort for slowvarelageret. dette varelager forpligtede
mct sig til at afvikle. torben jørgensen gav udtryk for, at der var behov for yderligere
trækningsmuligheder på 50 mio. kr., og at den syndikerede kredit delvis burde konverteres til
ansvarlig lånekapital.
refinansieringsprocessen blev meddelt omverdenen den 6. november 2000 i fob 15/2000.
den 8. november 2000 indgik mct og bankerne aftale om kapitalgrundlaget. aftalen
indeholdt blandt andet følgende:
                ”denne aftale fastlægger rammer, model og betingelser for sikring af
                kapitalgrundlaget i mct og dettes koncerntilknyttede selskaber, gennem
                tilførsel af ansvarlig lånekapital og efterfølgende salg af mct helt eller delvist.
                                              - 43 -
                aftalen er baseret på følgende bilag og forudsætninger udarbejdet og
                tilvejebragt af mct's rådgivere og bankerne.
                det er aftalt, at mct successivt fremsender materiale, der udarbejdes af
                mct, uden ugrundet ophold efter det første møde, der afholdes mellem
                mct og bankerne i uge 45, 2000.
                 erklæring fra mct's ledelse (direktion og bestyrelse), bilag 1.
                 etablering af midlertidig driftsfacilitet mdkk 35, der genforhandles på
                grundlag af det forelagte likviditetsbudget af 06.11.2000, dog således, at der
                opretholdes en acceptabel likviditetsmargin jf. bilag 2.
                ...
                 mandataftale til investment bank indgås. mandataftale vedlægges som
                bilag 4. mandatet omfatter muligheder og forudsætninger for helt eller delvist
                salg af virksomheden.
                ...
                 aftale om ansvarligt lån om mdkk 150 indgås, jf. bilag 5.
                ...
                 der iværksættes alene absolut nødvendige driftsbetingede investeringer og
                hvis disse overstiger dkk 1 og ikke fremgår af budgetmaterialet skal disse
                godkendes af bankerne.
                 på grundlag af sidste månedsopfølgning afholdes hver måned et
                opfølgningsmøde mellem virksomheden og bankerne, hvor status på
                iværksatte tiltag og planer drøftes
                generalforsamling afholdes den 08.11.2000, hvor restruktureringsplan
                behandles og godkendes, i henhold til denne aftale.”
ledelseserklæringen, bilag 1 til aftalen, indebar blandt andet, at bankerne skulle orienteres om
alle ændringer i forhold vedrørende drift og likviditet, at der ikke måtte ske ændringer i
direktion og bestyrelse uden bankernes accept, og at der ikke måtte gennemføres salg af
anlægsaktiver uden bankernes accept. ledelseserklæringen var uden tidsbegrænsning og
kunne først ophæves, når bankerne kunne acceptere dette.
den ansvarlige låneaftale betød, at 150 mio. kr. af det syndikerede lån på 68 mio. usd pr. 8.
november 2000 blev konverteret til uopsigelig lånekapital indtil den 10. november 2001, eller
indtil j.t. holding danmark a/s' aktiepost i mct var solgt. renten blev fastsat som 1/3 af en
eventuel samlet stigning af markedsværdien for aktierne i mct, såfremt aktiekursen måtte
være steget på baggrund af den beskrevne beregningsmetode til fastlæggelse af start- og
slutkurs.
samtidig med aftalen om kapitalgrundlaget gav john rasmussen samme dag danske bank og
unibank uigenkaldelig fuldmagt til at sælge indeståendet i j.t. holding danmark a/s'
                                               - 44 -
fondskonto i carnegie bank, såfremt det ansvarlige lån ikke var indfriet den 30. juni 2001,
eller vilkårene i aftale om kapitalgrundlaget for mct efter påkrav fra bankerne med 14 dages
varsel ikke var opfyldt.
til brug for behandlingen i danske banks bestyrelse den 16. november 2000 havde
afdelingen for struktureret finansiering den 5. november 2000 lavet en indstilling. her blev
aftalen gennemgået som en overgangsløsning, indtil et salg af mct helt eller delvis kunne
gennemføres. samme dag blev aftalen behandlet i unibanks bestyrelse, hvor det blev erkendt,
at banken ikke havde fulgt mct tæt nok, men at udfordringen nu ville være at sikre salg af
virksomheden, hvilket indebar, at der ikke umiddelbart skulle ske udskiftninger i ledelsen.
unibank meddelte den 12. december 2000 på vegne af både unibank og danske bank, at en
midlertidig driftskredit på 10 mio. kr. var blevet forlænget til den 18. december 2000.
1.6. revisionen
ernst & young og pricewaterhousecoopers, der da hed price waterhouse/seier petersen, var
fra bestyrelsesmødet den 13. august 1997, hvor sidstnævnte blev valgt som mct's anden
revisor, selskabets revisorer. revisionen blev varetaget af revisorerne arne b. jepsen og
erling lauridsen for ernst & young og af michael nielsson og harald birkwald for
pricewaterhousecoopers.
revisorernes forpligtelser var nærmere præciseret i punkterne 6.5 og 6.6 i vedtægterne for
mct, der var tiltrådt af den daværende revision:
                ”...
                6.5. revision:
                revisionen er berettiget og forpligtet til at deltage i det bestyrelsesmøde, i
                hvilket årsregnskabet er til behandling og skal herunder udtale sig om, hvorvidt
                årsregnskabet med tilhørende koncernregnskab og årsberetning, efter
                revisionen opfattelse indeholder de nødvendige oplysninger til bedømmelse af
                selskabets økonomiske stilling. bestyrelsesformanden er forpligtet til at drage
                omsorg for, at revisionen indkaldes og deltager i det omhandlede møde.
                den generalforsamlingsvalgte revisor skal til brug for bestyrelsen føre en
                revisionsprotokol, hvori det skal anføres, hvilke revisionsarbejder der er udført,
                og hvilke mangler vedrørende selskabets bogholderi og regnskabsvæsen, der
                                                - 45 -
                måtte være forefundet.
                i revisionsprotokollen skal der af revisor indføres, hvad der har betydning for
                bestyrelsen at erfare. såfremt revisionen opdager uregelmæssigheder af
                væsentlig betydning, skal revisionen foruden at foretage indførelse i
                revisionsprotokollen give skriftlig underretning til selskabets formand.
                revisionen har pligt til at henledes bestyrelsens opmærksomhed på mulige
                mangler ved selskabets regnskabsvæsen og den interne kontrol.
                protokollen forelægges på ethvert bestyrelsesmøde, og enhver protokoltilførsel
                underskrives af samtlige bestyrelsesmedlemmer.
                bestyrelsen har pligt til enten alene eller i forening med direktionen at give
                revisionen adgang til at foretage de undersøgelser denne finder nødvendig og
                skal sørge for, at revisionen for de oplysninger og den bistand, som denne
                anser for nødvendig for udførelsen af sit hverv. datterselskabernes bestyrelse
                og direktion har tiltrædende forpligtelser overfor moderselskabets revision.
                6.6. særlige redegørelser:
                bestyrelsen pålægger særskilt revisor i protokollatet til årsregnskabet at give
                redegørelse for:
                 at revisionen ved stikprøver har kontrolleret varelagerets tilstedeværelse og
                    værdiansættelse således, som dette til enhver tid er sædvane i
                    overensstemmelse med god revisorskik, samt hvorvidt revisionen betragter
                    varelageropgørelsen i sin helhed for betryggende og forsvarligt foretaget,
                at de af direktionen foreslåede hensættelser til imødegåelse af tab på
                    udestående fordringer er tilstrækkelig og
                at meddele hvorvidt revisionen af datterselskaber har givet anledning til
                    væsentlige bemærkninger.
                ...”
vedtægterne blev suppleret med en tiltrædelsesprotokol af 28. august 1995 underskrevet for
ernst & young af revisor arne b. jepsen. denne tiltrædelsesprotokol blev den 25. september
2000 erstattet af et revisorprotokollat, tiltrådt af begge revisionsselskaber og revisorerne
harald birkwald, michael nielsson, arne b. jepsen og erling lauridsen.
ernst & young gjorde i et brev af 8. september 1998 til john rasmussen trolle opmærksom
på, at en række posteringer vedrørende varelagerets værdi ikke var i overensstemmelse med
bogføringsloven.
på bestyrelsesmødet den 6. oktober 1998, hvor årsregnskabet 1997/1998 blev behandlet på
baggrund af revisionsprotokollatet fra samme dag deltog revisorerne arne b. jepsen fra ernst
& young og niels møller fra pricewaterhousecoopers.
                                               - 46 -
ved gennemgangen og godkendelsen af årsregnskabet for 1998/1999 og den tilhørende
revisionsprotokol deltog revisorerne harald birkwald og michael nielsson fra
pricewaterhousecoopers og arne b. jepsen fra ernst & young. de samme revisorer deltog i
bestyrelsesmødet den 26. september 2000 i forbindelse med gennemgangen og godkendelsen
af årsregnskabet for 1999/2000.
revisorerne harald birkwald og michael nielsson fra pricewaterhousecoopers og arne b.
jepsen fra ernst & young deltog i bestyrelsesmødet den 20. marts 2000, hvor status på mct's
introduktion på nasdaq-børsen blev drøftet. drøftelserne skete blandt andet på baggrund af
revisionsprotokollatet fra samme dag.
pricewaterhousecoopers har til brug for retssagen udfærdiget en beskrivelse af de udførte
revisionstests i regnskabsårene 1998/1999 og 1999/2000 vedrørende varelageret.
vedrørende året 1998/1999 anføres om de gennemførte revisionstests:
                ”…
                beskrivelse af udførte revisionstests 1998/1999
                i stævning af 27. juni 2002 er revisorerne opfordret til at fremlægge
                dokumentation for gennemførelse og resultatet af den stikprøvekontrol, der
                nævnes i revisionsprotokollatet af 5. oktober 1999.
                i nærværende notat af 8. oktober 2002 er en beskrivelse af de udførte tests for
                råvarer.
                baggrund
                med henblik på at skitsere baggrunden for revisorernes tilgangsvinkel til de af
                revisorerne udførte tests skal følgende karakteristika vedrørende selskabets
                ram-chips indledningsvist fremhæves.
                selskabet lagerførte et bredt sortiment af ram-chips. selskabet var således
                dels lagerførende i ram-chips i forskellig ydeevne (64 mbit, 128 mbit mv.),
                dels lagerførende i flere varianter af eksempelvis 64 mbit chips, som alene
                adskilte sig fra hinanden ved:
                    •   mindre tekniske forhold/specifikationer, og
                    •   ved at være leveret fra forskellige leverandører (eksempelvis samsung,
                        ibm mv.)
                                                - 47 -
                 uanset de tekniske forskelle, henholdsvis uanset af chipsene var leveret af
                 forskellige leverandører, anskuede selskabet ved
                 nettorealisationsprisvurderinger alle chips med samme ydeevne under ét – det
                 vil f.eks. sige alle 64 mbit chips under ét. anskuelsen skyldtes dels, at de
                 tekniske forskelle mellem chips med samme ydeevne var beskedne, dels at
                 registrering på forskellige varenumre alt efter leverandør alene skyldtes, at
                 oprindelsen af chipsen i det færdige hukommelsesmodul var af betydning for
                 visse kunder.
                 ved nettorealisationsprisvurderinger anskuede selskabet endvidere chips med
                 forskellig ydeevne under ét – det vil f.eks. sige 64 mbit chips og 128 mbit chips
                 under ét. anskuelsen skyldtes, at uanset forskelle i ydeevne substituerer alle
                 typer af chips i vidt omfang hinanden, således at f.eks. to 64 mbit chips
                 substituerer én 128 mbit chip.
                 ovennævnte karakteristika medfører i konsekvens heraf, at resultatet af
                 stikprøvevise tests ligeledes skal betragtes samlet, uanset om en stikprøve
                 omfatter forskellige varianter af 64 mbit chips, og uanset om en stikprøve
                 omfatter både 64 mbit chips og 128 mbit chips.”
til beskrivelsen er knyttet en række skemaer angående beregningerne.
2. selskabets regnskaber
mct’s officielle økonomiske nøgletal fremgår af de reviderede årsregnskaber og i de
offentliggjorte perioderegnskaber.
hovedtallene i resultatopgørelsen for mct i årsregnskabet 1997/1998 er følgende:
                 ”…
                                                                     1997/98 1996/97
                                                               note  1.000 dkk 1.000 dkk
                 nettoomsætning                                1     447.270 267.836
                 vareforbrug                                         376.087 214.154
                 bruttofortjeneste                                     71.183     53.682
                 …
                 finansielle indtægter                         4        3.542         230
                 finansielle udgifter                          4        5.864       9.223
                 resultat før skat                                      8.327       6.377
                 …
                 årets nettoresultat                                    5.217       3.663
                 …”
i note 1 til resultatopgørelsen blev nettoomsætningen specificeret på geografiske markeder og
                                             - 48 -
på produktionskategori. det fremgår heraf, at kontraktproduktionen udgjorde 118.438 mio. kr.
af omsætningen.
balancen indeholdt følgende oplysninger:
               ”…
               aktiver
                                                         note   30/6 1998 30/6 1997
                                                                1.000 dkk 1.000 dkk
               …
               omsætningsaktiver:
               fremstillede færdigvarer og handelsvarer          22.535     18.767
               råvarer og hjælpematerialer                       88.394     85.142
               varebeholdninger i alt                           110.929 103.909
               tilgodehavender fra salg                          83.304     24.859
               …                                                ________________
               tilgodehavender i alt                             88.829     36.100
               …
               aktiver i alt                                    247.758    156.750
               …
               passiver
               …
               egenkapital i alt                                155.213     17.943
               …
               langfristet gæld med forfald inden 30/6-99 10     10.325      2.825
               bankgæld                                            7.493    39.385
               …
               kortfristet gæld i alt                            76.249    113.147
               gæld i alt                                        90.619    135.396
               passiver i alt                                   247.758    156.750
               …”
årsregnskabet for 1998/1999 viste en positiv udvikling for mct. de centrale poster i
resultatopgørelsen viste følgende:
               ”…
               note     beløb i 1.000 dkk                       1998/99    1997/98
               1        nettoomsætning                          623.117    447.270
                        vareforbrug                             504.069    376.087
                        bruttofortjeneste                       119.048     71.183
               …
               5        finansielle indtægter                      6.018     3.542
               5        finansielle udgifter                      15.011     5.864
                                             - 49 -
                        resultat før skat                           25.173     8.327
               …
                        årets resultat                              16.583     5.217
               …”
det fremgår af note 1 til resultatopgørelsen, at af den samlede omsætning på 623,117 mio. kr.
udgjorde kontraktproduktionen 183,6 mio. kr.
balancen viste følgende om mct's aktiver og passiver:
               ”…
               note     beløb i 1.000 dkk                         1998/99    1997/98
               …
                        omsætningsaktiver
                        råvarer og hjælpematerialer               261.590     88.394
                        fremstillede færdigvarer og handelsvarer 60.673       22.535
                        varebeholdninger i alt                    322.263 110.929
                        tilgodehavender fra salg                  146.018     83.304
               …                                                  ________________
                        tilgodehavender i alt                     148.927     88.829
               …
                        aktiver i alt                             501.763    247.758
               …
                        egenkapital i alt                         170.572    155.213
               …
                        andel af langfristet gæld med forfald
                        inden 1 år                                   4.974    10.325
                        bankgæld                                  192.529      7.493
               …
                        kortfristet gæld i alt                     322.520    76.249
                        gæld i alt                                 326.958    90.619
                        passiver i alt                            501.763    247.758
               …”
regnskabet for 1999/2000 udviste et underskud bl.a. på grund af hensættelser til tab på
debitorer, primært itp. resultatopgørelsens hovedpunkter så således ud:
               ”…
               note     beløb i 1.000 dkk                         1999/00 1998/99
               1        nettoomsætning                            1.266.906 623.117
                        vareforbrug                               1.059.524 504.069
                        bruttofortjeneste                           207.382 119.048
               …
                                             - 50 -
               3        hensættelse til tab på debitor og
                        varelager                                     57.613       -
               …
               5        finansielle indtægter                          5.724       6.018
               5        finansielle udgifter                          37.041      15.011
                        resultat før ekstraordinære poster
                        og skat                                      (26.285)     25.173
               …
                        årets resultat inkl. minori-
                        tetsinteresser                               (58.032)      16.583
               …”
nettoomsætningen er i note 1 til resultatopgørelsen fordelt på de enkelte produktionsområder.
af den samlede omsætning udgjorde kontraktproduktion af hukommelsesprodukter 155,878
mio. kr., kontraktproduktion af andre produkter 90,394 mio. kr. og produktion i eget navn
1,021 mio. kr.
hensættelserne er i note 3 fordelt med 27,613 mio. kr. til tab på debitor og 30 mio. kr. til tab
på varelager.
balancen havde følgende hovedpunkter:
               ”…
               note     beløb i 1.000 dkk                          30/6 2000 30/6 1999
               …
                        omsætningsaktiver
                        råvarer og hjælpematerialer                341.342    261.590
                        fremstillede færdigvarer og handelsvarer148.160         60.673
                        varebeholdninger i alt                     489.502    322.263
                        tilgodehavender fra salg                   319.284    146.018
               …
               13       udskudt skatteaktiv                         27.112            -
               10       periodeafgrænsningsposter                   15.032            -
                        tilgodehavender i alt                      365.806    148.927
               …
                        aktiver i alt                              1.001.745 501.763
               …
                        egenkapital i alt                          112.272    170.572
               …
                        andel af langfristet gæld med forfald
                        inden 1 år                                   3.812       4.974
               15       bankgæld                                   530.950    192.529
               …
                        kortfristet gæld i alt                     882.057    322.520
                                             - 51 -
                         gæld i alt                                   888.976   326.958
                         passiver i alt                              1.001.745 501.763
               …”
af periodeafgrænsningsposten udgør forudbetalte børsemissionsomkostninger i forbindelse
med nasdaq-noteringen 10,682 mio. kr.
den 20. februar 2001 blev den ureviderede rapport for mct under betalingsstandsning for
perioden 1. juli 2000 til 31. januar 2001 offentliggjort i fob 6/2001.
resultatopgørelsen var opdelt i 3 perioder: 1. juli til 30. september 2000, 1. oktober 2000 til
31. januar 2001 og 1. juli 2000 til 31. januar 2001. hovedposterne i resultatopgørelsen var
følgende:
               ”resultatopgørelse
                                                          1/7-       1/10-      1/7-
               beløb i dkk tusinde                        2000       2000       2000
                                                          30/9-      31/1-      31/1-
                                                          2000       2001       2001
               nettoomsætning                             418.491 296.515         715.006
               vareforbrug                                542.859 518.709       1.061.568
               bruttofortjeneste                          (124.368) (222.194)    (346.562)
               …
               renteudgifter, netto                        (11.720) (16.690)       (28.410)
               valutakursgevinster og -tab, netto          (45.282) 12.788         (32.494)
               resultat før skat og ekstraordinære
               poster                                     (227.944) (337.552)    (565.496)
               ekstraordinære poster                         (1.139) (29.025)      (30.164)
               …
               koncernresultat                            (167.119) (456.517)    (623.636)”
balancen for samme periode er opgjort på to tidspunkter, den 30. september 2000 og den 31.
januar 2001. balancen viste følgende:
               ”balance
               beløb i dkk tusinde                            30.09.2000        31.01.2001
               …
               varebeholdninger                               425.226           115.890
                                               - 52 -
                tilgodehavender                                217.109                99.871
                udskudt skatteaktiv                              89.288                     0
                …                                              ______________________
                omsætningsaktiver i alt                        750.326               234.340
                aktiver i alt                                  840.214               293.763
                egenkapital i alt                               (53.821)            (511.031)
                …
                ansvarlig lånekapital [1]                              0             150.000
                …
                kortfristet gæld                               887.082               654.100
                gæld i alt                                     893.376               654.100
                passiver i alt                                 840.214               293.763”
det ureviderede regnskab blev offentliggjort umiddelbart efter, at betalingsstandsningen var
anmeldt til skifteretten i århus den 29. januar 2001.
3. angående enkelte kritikpunkter
3.1. fiktive lagertilførsler
i forbindelse med kpmg's gennemgang af mct's økonomiske forhold i forbindelse med
efterforskningen af straffesagen mod john rasmussen blev der konstateret bogført
lagertilgange i regnskabsårene 1997/1998 og 1998/1999, som der ikke var underliggende
dokumentation for.
i østre landsrets præmisser angående fiktive lagertilførsler er anført følgende:
                ”…
                ifølge revisionsrapporten har de udokumenterede lagertilgange i de to
                regnskabsår udgjort henholdsvis ca. 23 mio. kr. og ca. 19. mio. kr. disse
                lagertilgange kan henføres til 103 bilag, der alle ifølge edb-systemet er indtastet
                af bruger-id 2, og det lægges derfor efter det ovenfor anførte til grund, at disse
                indtastninger er foretaget af john rasmussen.
                af de grunde, der er anført af byretten, tiltræder landsretten, at det kan lægges til
                grund, at bilagene vedrørende de udokumenterede lagertilgange ikke har
                eksisteret.
                at en administrerede direktør foretager bogføring i det ovenfor anførte omfang
                i en virksomhed af den omhandlede størrelse, må antages at være særdeles
                                                 - 53 -
               usædvanligt, og der er ikke oplyst om omstændigheder, der sagligt kan
               begrunde, at john rasmussen skulle have foretaget bogføring af netop disse
               lagertilgange. hertil kommer, at det er vedrørende de posteringer, der er
               foretaget af john rasmussen, at der ikke har eksisteret bilag. der er endvidere
               ikke fremkommet nogen forklaring på, hvordan der kunne forekomme udoku-
               menterede lagertilgange på op imod 10 % af de to års samlede vareforbrug, når
               bortses fra kontraktproduktionen. de tiltaltes forklaring om, at lagertilgangene
               må antages at vedrøre chips, der er fundet ved lageroptællinger, må
               tilsidesættes som usandsynlig. antallet af posteringer stemmer ikke med
               antallet af lageroptællinger, som ifølge jan johansens vidneforklaring i byretten
               skete kvartalsvis. morten højen larsen har endvidere i byretten forklaret, at
               varerne blev tjekket ved modtagelsen, og at der kun sjældent var differencer.
               landsretten finder det på denne baggrund ubetænkeligt at lægge til grund, at de
               chips, som de posterede lagertilgange angiveligt skulle vedrøre, aldrig har
               eksisteret, og at posteringerne derfor er fiktive.
               hovedparten af de chips, der er tilgået lageret ved de af john rasmussen
               posterede lagertilgange, udgør enten en andel af de ombytningsvarer, som
               angiveligt skulle være returneret til leverandørerne, uden at der foreligger
               dokumentation herfor, jf. revisionsrapportens afsnit 11, eller indgår i
               udokumenterede købs- og salgstransaktioner, jf. revisionsrapportens afsnit 10,
               eller fandtes ikke ved lageroptællingerne den 8. januar 2000. dette understøtter
               antagelsen af, at de pågældende chips aldrig har eksisteret.
               af de ovenfor anførte grunde, finder landsretten herefter at kunne lægge til grund, at
               samtlige de udokumenterede lagertilgange i de to regnskabsår til en samlet værdi af
               ca. 42 mio. kr. har været fiktive, herunder også de chips til en værdi af ca. 3 mio.
               kr., hvis efterfølgende bogførte ”anvendelse” kpmg ikke har undersøgt.
               landsretten finder det derfor bevist, at de pågældende bogførte lagertilgange i de to regn-
               skabsår er fiktive med de opgjorte beløb på samlet ca. 42 mio. kr.
               landsretten lægger endvidere til grund, at disse fiktive lagertilgange havde den
               indflydelse på virksomhedens regnskab, der fremgår af revisionsrapporten, herunder
               således at bruttoresultatet, de bogførte varebeholdninger og egenkapitalen blev forøget
               tilsvarende.
               …”
3.2. værdiansættelse af varelageret
mct's væsentligste aktiv var varelageret. værdien af varelageret, både råvare– og
færdigvarelageret, havde derfor en betydelig indvirkning på selskabets økonomi.
principperne for værdiansættelsen af varelagrene blev i årsregnskabet for 1997/1998
beskrevet således:
                                               - 54 -
               ˮ…
               varebeholdninger
               anskaffelsespris for råvarer, hjælpematerialer og indkøbte handelsvarer er
               leverandørens fakturapris.
               kostpris for fremstillede færdigvarer samt varer under fremstilling omfatter
               anskaffelsespris for materialer og direkte løn med tillæg af indirekte
               produktionsomkostninger.
               varebeholdninger optages til gennemsnitlig anskaffelses– eller kostpris og
               nedskrives til nettorealisationsværdi, hvis denne er lavere.
               …ˮ
principperne blev gentaget i de efterfølgende årsregnskaber for 1998/1999 og 1999/2000, i
sidstnævnte med en tilføjelse om, at der foretoges hensættelse til imødegåelse af tab for
forventet ukurans.
det fremgår af kpmg’s rapport, som omtales senere under punkt 8.1., at der fandt
opskrivninger sted, som påvirkede regnskaberne.
østre landsret har i præmisserne i straffesagen mod john rasmussen skrevet følgende om
opskrivningerne:
               ”…
               det fremgår af revisionsrapporten, at der i regnskabsårene 1998/99 og 1999/00
               blev foretaget opskrivninger af varebeholdningerne på henholdsvis ca. 67
               mio. kr. og ca. 233 mio. kr., hvilke opskrivninger blev indtægtsført i
               koncernens resultatopgørelse ved reduktion af årets vareforbrug. disse
               opskrivninger, hvorved værdien af koncernens varebeholdninger blev forøget
               med henholdsvis ca. 26,5 % og 77,2 %, medførte, at egenkapitalen for de på-
               gældende regnskabsår blev forøget med henholdsvis ca. 67 mio. kr. og ca.
               146 mio. kr. eller samlet ca. 213 mio. kr.
               opskrivningen i regnskabsåret 1998/99 blev foretaget af bruger-id 38,
               henrik sørensen, ved en enkelt indtastning den 24. august 1999 med
               transaktionsdato den 3. juli 1999. finansbogholderiets udvisende pr. denne
               dato blev lagt til grund for regnskabsaflæggelsen pr. 30. juni 1999.
               værdireguleringen i varelagersystemet blev foretaget ved en generel opskrivning
               på 38,92 % af stort set samtlige varenumre.
               …
               revisorerne fra k pmg har i landsretten forklaret blandt andet, at der i forbindelse med
               deres arbejde med concorde-systemet ikke var problemer med at følge såvel
               revisionssporet som transaktions- og kontrolsporet. de har ifølge forklaringen for byretten
                                                   - 55 -
                undersøgt efterberegningsfunktionen og fundet, at den fungerer, som den skal, således at
                den værdi, der fremstår efter efterberegningen, er den gennemsnitlige kostpris.
                landsretten lægger herefter til grund, at concorde-systemets beregning af den gennem-
                snitlige anskaffelsespris var korrekt. selvom de tiltalte måtte have haft den opfattelse,
                at dette ikke var tilfældet, var det dog uberettiget efter årsregnskabsloven, at
                man opskrev værdien af varelagrene til en værdi, der i hvert fald efter john
                rasmussens opfattelse, udgjorde verdensmarkedsprisen, jf. ovenfor, ligesom
                det var uberettiget, at sådanne opskrivninger skete over resultatopgørelsen og
                ikke over egenkapitalen. hertil kommer, at regnskaberne ikke indeholdt de
                krævede oplysninger om de foretagne opskrivninger, hvorfor regnskaberne
                herved blev misvisende.
                landsretten lægger endvidere til grund, at disse uberettigede opskrivninger af
                varelagret havde den indflydelse på virksomhedens regnskab, der fremgår af
                revisionsrapporten, herunder således at bruttoresultatet, de bogførte
                varebeholdninger og egenkapitalen blev forøget tilsvarende.
                de generalforsamlingsvalgte revisorer har i det væsentlige samstemmende
                forklaret, at de ikke havde fået oplyst, at de konstaterede opskrivninger var sket
                til verdensmarkedsprisen. tilsvarende har medlemmerne af virksomhedens
                bestyrelse nægtet kendskab til, at det var verdensmarkedspriserne, der lå til
                grundlag for de foretagne opskrivninger af varelagrene.
                landsretten tilsidesætter derfor john rasmussens forklaring om, at
                opskrivningen af varelagrene til verdensmarkedsprisen var drøftet med eller
                aftalt med henholdsvis de generalforsamlingsvalgte revisorer eller bestyrelsen,
                ligesom der ikke er grundlag for at fastslå, at revisionen har godkendt dette ved
                det ovenfor nævnte revisionsprotokollat, hvorved man alene stikprøvevis
                sikrede sig sig, at den ansatte værdi ikke oversteg genanskaffelsesprisen.
                …”
revisionen var i forbindelse med revisionen af årsregnskabet for regnskabsåret 1997/1998
opmærksom på problematikken vedrørende varelagerreguleringer. det fremgår således af et
brev af 8. september 1998 til john rasmussen fra arne b. jepsen og erling lauridsen, ernst
& young, at der ved en yderligere gennemgang af varenumre var konstateret posteringer i
juni 1998 med dato den 1. juli og 31. december 1997, og at disse havde karakter af
prisjusteringer. fremgangsmåden blev accepteret, men det blev samtidig pointeret, at det var i
strid med bogføringslovens regler og betød, at gennemsnitsmetoden ikke blev anvendt
konsekvent, hvilket man fra revisionen i den efterfølgende tid ville have fokus på.
fremgangsmåden blev betegnet som uacceptabel.
i forbindelse med revisionen af årsregnskabet for regnskabsåret 1998/1999 var der drøftelser
mellem revisionen og mct angående varelageropgørelsen. fra et notat af 29. april 1999 fra
                                             - 56 -
pricewaterhousecoopers vedrørende et møde den 27. april 1999 mellem michael nielsson og
lars thygesen fra pricewaterhousecoopers og henrik sørensen fra mct, refereret i
revisornævnets kendelse af 6. maj 2009, fremgår, at revisionen var opmærksom på
varelagerets regnskabsmæssige betydning, idet det udgjorde 111 mio. kr. af en balancesum på
258 mio. kr. henrik sørensen redegjorde på mødet for, at der ved ukurans blev nedskrevet
med 50 %, hvis der ikke i 6 måneder havde været omsætning på et varenummer, da chippen
kunne genbruges, og med 100 % efter 12 måneder. dette stemte ikke overens med revisionens
oplysninger om, at der blev nedskrevet med 50 %, såfremt der ikke i 12 måneder havde været
omsætning på et varenummer.
det fremgår af et notat af 17. maj 1999 fra arne b. jepsen og erling lauridsen fra ernst &
young, kaldet ˮaudit strategies memorandumˮ, refereret i revisornævnets kendelse, at der
skulle udvises særlig opmærksomhed i forhold til varelageropgørelsen:
               ˮda koncernen siden introduktionen på fondsbørsen har haft problemer med at
               opfylde egne budgetter, og senest i forbindelse med offentliggørelsen af
               halvårsresultatet har nedjusteret forventningerne til årets resultat, skal vi i vor
               revision være ekstra opmærksom på de områder, hvor virksomheden måske har
               problemer med at leve op til halvårsmeddelelsens forventninger, idet
               virksomheden her kan blive fristet til at foretage visse reguleringer for at
               tækkes investorerne.
               …
               varebeholdningen udgør det kritiske område i virksomheden. pr. 30. juni 1999
               forventes de samlede lagerbeholdninger af både råvarer og færdigvarer at
               udgøre i størrelsesordnen 100–200 mill. kr.
               …
               baseret på vor gennemgang er der ikke sket nogen væsentlige ændringer i det
               overordnede kontrolmiljø og vi anser det stadig for betryggende. med
               ansættelsen af henrik sørensen (regnskabschef) samt bjarne krogh (finansiel
               kontroller) er funktionsadskillelsen i økonomifunktionen meget god.
               problemet er stadig at john trolle er den eneste, der rigtigt er inde i lageret, og
               han har mulighed for at gå ind og justere lagerværdien, hvilket er en svaghed i
               systemet, idet disse justeringer ikke bliver dokumenteret godt nok.ˮ
efterfølgende skrev arne b. jepsen og erling lauridsen fra ernst & young til john
rasmussen, med kopi til henrik sørensen, den 30. juni 1999, at man afventede den
afsluttende lagerkørsel med henblik på dokumentation for, at gennemsnitsprisen anvendtes
korrekt og godkendelse af lagerværdien af det lager, der skulle overdrages til det amerikanske
datterselskab.
                                              - 57 -
pricewaterhousecoopers redegjorde i et notat af 27. september 1999 for gennemgangen af
ernst & youngs arbejdspapirer. i notatet, der er refereret i revisornævnets kendelse, omtales
genberegningen af varelagerværdien. det fremgår blandt andet:
               ˮ…
               e&y har ikke kunnet konstatere, om varelageret er værdiansat til
               gennemsnitlig anskaffelsespris, idet der er foretaget en såkaldt ˮgenberegningˮ
               i varelagersystemet, som har medført en forøgelse af varelagerets værdi med
               ca. 50 mio kr. og en tilsvarende reduktion af vareforbruget. der er ikke
               sikkerhed for, hvilke sammenhænge der gør sig gældende i denne
               genberegning, hvilket er omtalt i revisionsprotokollen.
               …ˮ
ernst & young havde den 6. oktober 1999 udfærdiget et notat om varelageret, som følge af at
visse varegrupper forekom overvurderede. notatet omtales i revisornævnets kendelse, og i
notatet omtales genberegningen blandt andet således:
               ˮvirksomhedens argumentation for genberegningsværdien, er at der mellem
               mange varer er et samspil via styklisterne, hvorfor det ikke giver et rigtigt
               billede at analysere varenumre enkeltvis.
               vi har forgæves forsøgt at gennemskue matematikken i genberegningen og vi
               er derfor af den opfattelse, at det er nødvendigt at konsultere en concorde
               programmør. virksomheden har ikke villet imødegå os på dette punkt.ˮ
i regnskabserklæringer af 5. oktober 1999 vedrørende henholdsvis mct og mcm
underskrevet af john rasmussen og jan johansen erklærede de, at selskabernes
varebeholdninger som de fremgik af årsregnskaberne, som minimum kunne realiseres til
bogført værdi.
i revisionsprotokollen af 5. oktober 1999 konstaterede revisorerne, at den løbende registrering
af varebeholdningerne og disses værdi skete i henhold til regnskabsprincipperne.
genberegningen, der var blevet foretaget ved regnskabsårets udløb, og som i regnskabsåret
1998/1999 medførte en opskrivning af varelageret med 50 mio. kr., var blevet forsøgt
efterprøvet. konklusionen var, at det ikke teknisk set var muligt at gennemskue processen og
dermed nå en begrundet konklusion i forhold til en korrekt opgørelse af varelagerværdien.
denne usikkerhed havde været drøftet med john rasmussen, der som følge af forestående
                                              - 58 -
udskiftning af concorde xal som lagerstyringssystem ikke ønskede at anvende ressourcer
på, at den foretagne genberegning kunne dokumenteres.
på baggrund af john rasmussens oplysning om stigende priser, bekræftelsen heraf efter
regnskabsårets udløb og stikprøvevise analyser, som gennemgået ovenfor, konkluderede
revisionen, at mct's værdiansættelse af varebeholdningerne var forsvarlig. det blev dog
henstillet, at et nyt lagerstyringssystem skulle have en fuldstændig og tilgængelig
dokumentation for beregningen af varelagerværdien. såfremt udskiftningen ikke blev
gennemført efter planen, burde tilsvarende dokumentation skaffes vedrørende concorde
xal.
ved gennemgangen af revisionsprotokollatet på bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999 blev
det af harald birkwald oplyst, at der kunne gives en blank revisionspåtegning. han gjorde
dog opmærksom på de bogholderimæssige problemer ved opgørelsen af værdien af
råvarelageret i mcm, idet genberegningerne ikke kunne verificeres. til det oplyste john
rasmussen, at oracle ville blive indført som afløser for concorde xal med virkning fra 1.
juli 2000. arne b. jepsen oplyste, at den fysiske gennemgang af varelagrene ikke havde givet
anledning til bemærkninger.
john rasmussen var bekendt med opskrivningerne, hvilket fremgår af mailkorrespondance
mellem ham og henrik sørensen omkring de tidspunkter, hvor der blev foretaget
opskrivninger af varelagrene, og som er refereret i kpmg's revisionsrapport. blandt andet er
der refereret en korrespondance fra slutningen af februar 2000, hvor henning bech opsagde
sin stilling. efter at henrik sørensen i en mail den 27. februar 2000 forklarede john
rasmussen, hvorledes han havde og ville håndtere opskrivningen, svarede john rasmussen
dagen efter, at opskrivningen hastede af hensyn til revisorerne, der ville begynde at rykke, og
at han ville foretrække opskrivningen fordelt på andre varegrupper end 21. der blev den 27.
februar 2000 bogført opskrivninger ad to gange til et samlet beløb på 33,594 mio. kr.
revisionen havde også i forbindelse med revisionen af årsregnskabet 1999/2000 problemer
med opgørelsen af varelagerværdien, idet concorde xal ikke var blevet udskiftet trods
tilkendegivelsen herom på mødet den 5. oktober 1999.
                                               - 59 -
i et planlægningsnotat af 22. juni 2000 fra den udførende revision, pricewaterhousecoopers,
refereret i revisornævnets kendelse, omtaltes indsatsen for en korrekt opgørelse af
varelagerværdien som mindre tilfredsstillende. det anførtes blandt andet:
                ˮ…
                mct synes i visse situationer at søge at løse og dokumentere kontrolmæssige
                og regnskabsmæssige problemstillinger med en omhu og indsats som burde
                forbedres, ikke mindst når henses til at selskabet er børsnoteret og ønsker
                listning på nasdaq.
                endvidere har selskabet ikke i alle tilfælde demonstreret en fornøden forståelse
                for, at det er selskabet, som har bevisbyrden for årsregnskabets udsagn.
                det er derfor vigtigt, at revisor forholder sig konstruktiv og kritisk til den
                fremlagte dokumentation.
                uanset at bestyrelsen består af erfarne erhvervsfolk, er jt i kraft af sin
                hovedaktionærstatus i stand til at udøve en bestemmende indflydelse på
                selskabets forhold. der er derfor risiko for, at bestyrelsen ikke udgør et aktivt
                kontrolorgan overfor direktionen.
                sammenfattende er det vor opfattelse, at selskabets kontrolmiljø må
                karakteriseres med en risikoprofil som middel til høj.ˮ
i samme notat konstateredes, at der blev foretaget en genberegning, hvis baggrund og evne til
at generere korrekte værdier ikke i tilstrækkelig grad var dokumenteret.
concorde blev omtalt i et bilag til notatet. baggrunden for genberegningsfunktionaliteten blev
mundtligt forklaret for revisionen, men det konstateredes, at der manglede et ordentligt
kontrolspor. i forbindelse med revisionen anføres det, at der blev planlagt en test af
genberegningsfunktionen for på den måde at få en begrundet opfattelse af
genberegningsfunktionens pålidelighed.
pricewaterhousecoopers slog i et efterfølgende notat af 23. august 2000, refereret i
revisornævnets kendelse, fast, at mct ikke var i stand til at dokumentere
genberegningsfunktionens rigtighed, og dermed hvorvidt varelageret var korrekt opgjort som
gennemsnitlig anskaffelses– eller kostpris. ernst & young konkluderede dog ved den
efterfølgende gennemgang af pricewaterhousecoopers materiale, at den foreliggende
usikkerhed ikke oversteg væsentlighedsniveauet.
                                                - 60 -
i regnskabserklæringen vedrørende mct, dateret den 25. september 2000 og underskrevet af
john rasmussen og carl peter nielsen, erklærede de blandt andet, at selskabets
varebeholdninger som de fremgik af årsregnskabet, som minimum kunne realiseres til bogført
værdi.
revisionen henviste i revisionsprotokollatet af 25. september 2000 vedrørende årsregnskabet
til revisionsprotokollatet fra den 5. oktober 1999 vedrørende genberegningsfunktionaliteten i
concorde xal, og at de der anførte problemstillinger med kontrolspor fortsat eksisterede, da
lagerstyringssystemet ikke var udskiftet. den manglende indførelse af oracle blev taget til
efterretning, men det blev samtidig pointeret, at systemet skulle indføres hurtigst muligt og
senest ved udløbet af regnskabsåret 2000/2001, således af revisionen kunne blive i stand til at
gennemføre den nødvendige kontrol af genberegningens funktionalitet.
revisionens bemærkninger blev gentaget på bestyrelsesmødet den 26. september 2000 i
forbindelse med harald birkwalds gennemgang af revisionsprotokollatet, idet bestyrelsen,
efter revisionens opfattelse, skulle tillægge implementeringen af oracle stor bevågenhed, og,
som anført i revisionsprotokollatet, afsætte de nødvendige ressourcer hertil. bestyrelsen
udtrykte i den forbindelse sin tillid til ledelsens overholdelse af den lagte tidsplan, således at
løftet om sporbarhed af genberegningerne kunne indfris. revisionen kunne dog give
årsregnskabet en blank revisionspåtegning.
i forbindelse med det gennemførte review af regnskabet for 1. kvartal 2000/2001 blev det i
revisionsprotokollatet af 23. november 2000 anført, at der ville blive taget forbehold for,
hvorvidt den foretagne nedskrivning af værdien af færdigvarelageret var tilstrækkelig og
hvorvidt sammenligningstallene fra året før gav et retvisende billede.
3.3. defekte returvarer til ibm, samsung og fujitsu
3.4. øvrige defekte returvarer
vedrørende disse punkter henvises til revisornævnets kendelse, der er refereret under punkt
9.
3.5. samhandel med samsung m.v.
                                             - 61 -
i fob 5/1998 havde mct oplyst, at der var indgået en samarbejdsaftale med samsung
semiconductor europe gmbh (samsung) om levering af dram-moduler med start i 3.
kvartal 1998. i meddelelsen oplystes den forventede omsætning ifølge aftalen, der løb over 24
måneder, at være mindst 120 mio. usd i regnskabsåret 1998/1999, svarende til 835 mio. kr.
det fremgår af kontrakten af 7. og 8. oktober 1998, at der var tale om en produktionsaftale
mellem parterne gældende fra den 1. oktober 1998, at samsung skulle levere dram til
produktionen, at mct skulle levere de resterende komponenter til hukommelsesmodulerne,
og at ejendomsretten til det leverede skulle forblive hos samsung. mct var efter aftalen
forpligtet til at holde det af samsung leverede materiale forsikret.
kontraktproduktionen blev i årsregnskabet 1998/1999 indregnet med et beløb på 183,6 mio.
kr. og samtidig udpeget som et udviklingsområde for virksomheden. omsætningen fra
kontraktproduktionen vedrørte alene samsung.
af en kunde/varestatistik udskrevet den 17. august 1999 fremgår, at der til samsung alene var
faktureret en omsætning på 2.295.724,63 kr. der var derfor en forskel på 181,304 mio. kr. i
forhold til den omsætning, der fremgik af årsregnskabet.
revisionen var i juni 1999 opmærksom på den regnskabsmæssige behandling af
kontraktomsætningen. i et notat af 30. juni 1999 fra revisor lars thygesen fra
pricewaterhousecoopers fremgår, at fremgangsmåden efter hans opfattelse ikke uden særlig
omtale i regnskabet, var retvisende for de faktiske forhold, såfremt det forholdt sig sådan, at
ejendomsretten til råvarerne forblev hos samsung. hans indstilling var derfor, at det skulle
drøftes med mct. af en opfølgningspåtegning af 29. september 1999 fremgik, at
fremgangsmåden kunne accepteres.
vedhæftet notatet var en omregning af kontraktomsætningen, således at den svarede til den
værdi, der fremgår af årsregnskabet for 1998/1999.
på den baggrund blev problemstillingen taget op under et regnskabsmøde den 29. september
1999, hvor john rasmussen trolle og revisorerne arne b. jepsen, erling lauridsen, harald
                                              - 62 -
birkwald og michael nielsson deltog. john rasmussen trolle redegjorde for den anvendte
metode ved opgørelsen af kontraktomsætningen i årsregnskabet. efter at have forevist
eksempler på formelle købs- og salgsordrer samt formelle ordrebekræftelser for michael
nielsson, blev et afsnit i revisionsprotokollen slettet. afsnittet indeholdt en anbefaling af, at
den anvendte praksis skulle omtales i årsregnskabet, idet alene administrative hensyn
begrundede, at der alene skete faktisk fakturering af dækningsbidraget.
den regnskabsmæssige behandling af kontraktomsætningen blev omtalt i revisionsprotokollat
af 29. september 1999 vedrørende udkast til årsregnskab for 1998/1999. det blev anført, at
fremgangsmåden kunne accepteres under henvisning til princippet om indhold frem for
formalia, men samtidig blev en omtale af denne praksis i regnskabet anbefalet.
der blev også for det efterfølgende år 1999/2000 indgået en tilsvarende aftale mellem mct
og samsung gældende fra den 1. februar 2000.
i årsregnskabet for 1999/2000 blev kontraktomsætningen vedrørende memoryprodukter
angivet til 155,878 mio. kr. med samsung.
i ledelsens årsberetning blev det konstateret, at kontraktomsætningen som det eneste
forretningsområde viste en faldende omsætning fra 184 mio. kr. i 1998/1999 til 156 mio. kr.
af en kunde/varestatistik udskrevet den 24. august 2000, fremgik, at der til samsung alene
var faktureret en omsætning på 1.948.470,42 kr. forskellen på 153,930 mio. kr. mellem den
bogførte omsætning og den omsætning, der fremgik af årsregnskabet, betød, at årsregnskabets
nettoomsætning var 153,930 mio. kr. højere, end den burde have været, ligesom vareforbruget
var tilsvarende højere.
regnskabsmæssigt blev kontraktproduktionen behandlet på samme måde som ved
aflæggelsen af årsregnskabet for 1998/1999.
i et revisionsnotat af 13. september 2000 fra pricewaterhousecoopers, refereret i
revisornævnets kendelse af 6. maj 2009, konstateredes, at omregningen til en bruttoavance
og et tilsvarende vareforbrug skyldes, at mct bar risikoen for de leverede råvarer og at den
                                               - 63 -
faktiske fakturering alene skyldtes praktiske hensyn. som året før accepteredes opgørelsen
foretaget af mct.
spørgsmålet er uomtalt i revisionsprotokollatet vedrørende årsrapporten for 1999/2000.
3.6. tilgodehavendet hos itp
mct havde gennem regnskabsårene 1997/1998, 1998/1999, 1999/2000 og i perioden 1. juli
2000 til 31. januar 2001 en betydelig samhandel med itp, der blev drevet af bernhard
senkowski.
ved udgangen af regnskabsåret 1998/1999 den 30. juni 1999, havde mct ifølge
bogholderioplysningerne et nettotilgodehavende hos itp der udgjorde 5.299.919,67 usd,
svarende til cirka 38,2 mio. kr. i kontospecifikation af 30. juni 1999 blev mct’s
tilgodehavende, før fradrag af gæld til itp, opgjort således:
                ”…
                date      due date invoice description             cur debit        credit
                29/10-97  01/01/98 3255    order 330 invoice 3255  usd 907.543,04
                18/11-97  17/01-98 3346    order 369 invoice 3346  usd 436.000,00
                23/02-98  23/02-98         ovf. fra kreditorkonto  usd              1.151.250,00
                26/05-98  25/06-98 5286    order 792 invoice 5286  usd 453.600,75
                24/06-98  24/07-98 5556    order 813 invoice 5556  usd 453.750,00
                30/06-98  30/07-98 5609    order 827 invoice 5609  usd 1.055.977,50
                04/11-98  04/12-98 6933    order 937 invoice 6933  usd    32.046,00
                28/12-98  27/01-99 7515    order 1131 invoice 7515 usd 1.762.560,00
                18/03-99  17/04-99 8428    order 937 invoice 8428  usd    21.800,00
                28/05-99  27/06-99 9035    order 1408 invoice 9035 usd 120.200,00
                15/06-99  15/07-99 9180    order 1432 invoice 9180 usd 180.000,00
                15/06-99  15/07-99 9181    order 1495 invoice 9184 usd      235,00
                23/06-99  23/07-99 9260    order 1517 invoice 6260 usd 36.855,00
                24/06-99  04/07-99 9262    order 1518 invoice 9262 usd 376.260,00
                29/06-99  29/07-99 9316    order 1535 invoice 9316 usd 919.447,50
                30/06-99                   closing                 usd 5.605.024,79
                …”
på kontoopgørelsen var der efterfølgende tilføjet kreditorkontoens udvisende, der blev trukket
fra, hvorefter mct’s nettotilgodehavende var som ovenfor anført. flere af de udestående
fordringer var forfaldne op til 1½ år før opgørelsestidspunktet den 30. juni 1999.
i et brev af 15. juli 1999 anmodede mct itp om at bekræfte mellemværendet pr. 30. juni
                                              - 64 -
1999, hvilket bernhard senkowski gjorde den 27. september 1999. det fremgik af brevet, at
det var på revisionens foranledning, at mct anmodede om bekræftelsen.
revisionen var i forbindelse med årsregnskabsaflæggelsen 1998/1999 opmærksom på dette
tilgodehavende og den særlige omstændighed, at der for en større del var tale om gammel
forfalden gæld, og at der ikke blev tilskrevet renter, selvom betalingsfristen var overskredet.
emnet blev første gang taget op på et regnskabsmøde den 29. september 1999, hvor
revisorerne og john rasmussen deltog. det fremgår af referatet, at pricewaterhousecoopers
uden held havde forsøgt at fremskaffe soliditetsoplysninger vedrørende itp med henblik på
vurderingen af debitorrisikoen, herunder gennem oplysningsbureauet dun & bradstreet. john
rasmussen oplyste, at kreditvurdering inden for branchen kunne bestå i kontakt til mellem 3 -
4 af den pågældende virksomheds samarbejdspartnere med henblik på deres vurdering af
kreditværdigheden. han ville selv forsøge at skaffe sådanne oplysninger inden
bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999, hvor årsregnskabet skulle drøftes, hvilket imidlertid
mislykkedes.
rapporten fra dun & bradstreet var dateret den 15. september 1999. af rapporten fremgår
blandt andet:
                ”…
                rating summery ….
                the ”2r” portion of the rating (the rating classification) indicates business
                size of fewer than 10 employees for this company. the “3” on the right
                (composite credit appraisal) indicates an overall “fair” credit appraisal. this
                credit appraisal was assigned because the payment information in d&b’s file
                on this company indicates slowness in meeting trade obligations and this
                company’s number of years in business.
                …
                ”
forud for udfærdigelsen af revisionsprotokollen havde lars thygesen fra
pricewaterhousecoopers udarbejdet et notat om itp. af notatet, der er refereret i
revisornævnets kendelse af 6. maj 2009, fremgår, at john rasmussens forklaring om, at mct
i lige så høj grad havde haft nettogæld til itp som omvendt, ikke blev understøttet af de
faktisk foreliggende oplysninger. heller ikke oplysningen om, at der skete udligning ˮforfraˮ i
stedet for ˮbagfraˮ kunne bekræftes. det, der kunne bekræftes, var derimod, at itp løbende
                                              - 65 -
betalte forfaldne fakturaer.
da der ikke fra dun & bradstreet kunne fås sikre og dermed valide soliditetsoplysninger, og
da mct inc. ikke havde nogen særlig samhandel med itp, som kunne understøtte
værdiansættelsen, var konklusionen, at da john rasmussen trolles vurdering ikke kunne
imødegås, måtte man henholde sig til denne, men bemærke itp i revisionsprotokollen.
i det efterfølgende revisionsprotokollat af 5. oktober 1999 konstateredes, at der på statusdagen
var et tilgodehavende hos itp, hvoraf ca. 3,950 mio. dollar vedrørte transaktioner fra 1997 og
1998 og resten transaktioner op til statusdagen den 30. juni 1999. efter at have konstateret, at
fordringen ikke var dækket af debitorforsikringsaftalen, fremgår videre, at itp ligeledes
havde haft en fordring hos mct, men at denne i det væsentlige var betalt. det bemærkedes
også, at mct’s tilgodehavende hos itp ikke blev forrentet. herefter fremgår følgende om
tilgodehavendet og revisorernes opfattelse heraf:
                ”…
                vi har drøftet tilgodehavendet med john trolle, som har den primære kontakt
                til itp. john trolle oplyste i den forbindelse, at itp er en velindarbejdet og
                vigtig broker, som selskabet har haft betydelig forretningsmæssig forbindelse
                med gennem flere år. john trolle redegjorde endvidere for de branchemæssige
                vilkår, herunder at det er normal kutyme, at der i perioder ydes lange kreditter
                mellem nært tilknyttede samarbejdspartnere.
                under henvisning til sit nøje kendskab til itp, er det john trolle’s vurdering,
                at tilgodehavendet alene er behæftet med sædvanlig debitorrisiko. endvidere
                lægger john trolle vægt på, at memory card manufactoring a/s principielt
                når som helst kan fjerne tilgodehavendet hos itp via køb hos samme. ifølge
                john trolle vil man fremadrettet indføre ny procedure, således at gæld som
                følge af køb hos itp modregnes i memory card manufactoring a/s’
                tilgodehavender hos itp i stedet for som nu, hvor gælden betales kontant.
                vi har henholdt os til direktionens vurdering omkring debitorrisikoen og kan i
                øvrigt oplyse, at itp har bekræftet det bogførte tilgodehavende på 5.605
                tusd.
                …”
dette revisionsprotokollat dannede grundlag for den efterfølgende drøftelse på
bestyrelsesmødet, hvor også revisionen deltog.
frem til den 31. december 1999 udviklede forholdet til itp sig således, at mct ifølge en
                                              - 66 -
kontoudskrift havde et tilgodehavende på 5.857.708,79 usd hos itp, og samtidig havde itp
et tilgodehavende hos mct på 420.525,50 usd. i løbet af sidste halvdel af 1999 voksede
nettotilgodehavendet således med 207.263,62 usd. på kontoudskriften fremgik de
tilgodehavender, der også fremgik af kontoudskriften fra den 30. juni 1999. de fakturaer, der
på kontoudskriften af 30. juni 1999 fremgik som forfaldne i 1998, hvilket omfattede et beløb
på 3.338.917,29 usd, fremgik med den forskel, at fakturadatoen var ændret til den 1. juli
1999 og forfaldsdatoen til den 31. juli 1999.
på bestyrelsesmødet den 6. januar 2000 oplyste john rasmussen trolle, at tilgodehavendet
hos itp var halveret.
den 21. februar 2000 anmodede mct på foranledning af revisionen itp om at bekræfte
nettotilgodehavendet på 5.437.183,29 usd pr. 31. december 1999. bernhard senkowski
bekræftede nettotilgodehavendet uden bemærkninger den 22. februar 2000.
revisionen beskæftigede sig i forbindelse med review af halvårsregnskabet for 1. halvår af
regnskabsåret 1999/2000 med tilgodehavendet. af revisionsprotokollatet fremgår, at
tilgodehavendet siden regnskabsperiodens udløb var nedbragt til 4,9 mio. usd pr. 29. februar
2000. revisionen bemærkede, efter at have konstateret at de løbende faktureringer blev
udlignet mellem 60 og 90 dage efter fakturadatoen, at der i saldoen pr. 29. februar 2000 også
indgik faktureringer, der var åbne pr. 30. juni 1999. herom fremgår:
               ˮ...
               dette har givet os anledning til at foretage en nærmere gennemgang af
               posteringerne på debitorkontoen for perioden 01.07.1998 – 30.06.1999. vi har
               herved konstateret, at saldoen pr. 29.02.2000 på 4,9 mio. usd væsentligst
               består af faktureringer for i alt ca. 2 mio. usd, der er foretaget umiddelbart før
               30.06.1998, faktureringer for 1,8 mio. usd, der er foretaget pr. 28.12.1998
               samt faktureringer i juni 1999 for i alt 1 mio. usd.
               …”
john rasmussen havde i et notat til revisionen forklaret om baggrunden for mellemværendet
med itp og navnlig de fremhævede faktureringer, som blev begrundet i en vurdering af
varelagerets kurans og bestræbelser for at få solgt varerne, mens de var kurante.
selv om nettotilgodehavendet blev bekræftet af bernhard senkowski den 22. februar 2000,
                                                - 67 -
konkluderede revisionen, at der ikke kunne foretages en vurdering af itp's evne til at indfri
tilgodehavendet eller tidsrammen herfor og dermed heller ikke værdien af tilgodehavendet. i
øvrigt henvistes til bemærkningerne i revisionsprotokollatet vedrørende årsregnskabet
1998/1999 af 5. oktober 1999.
revisorerne harald birkwald, michael nielsson og arne b. jepsen deltog i det
ekstraordinære bestyrelsesmøde den 20. marts 2000, hvor de gamle tilgodehavender hos itp
blev særligt drøftet. john rasmussen bekræftede over for bestyrelsen, at der var givet itp en
forlænget betalingsfrist og henviste herom til det notat, han havde udleveret til revisionen.
baggrunden for revisorernes bemærkninger blev forklaret i det analyserede betalingsmønster,
der var redegjort for i revisionsprotokollen. efter at have redegjort for betydningen af en
broker som itp for mct's adgang til komponenter forventede john rasmussen, at mct som
følge af forsyningssituationen ville være afhængig af netop itp, og at tilgodehavendet i hvert
fald ville udlignes. han oplyste ligeledes, at der var indgået en, for branchen usædvanlig,
samhandelskontrakt med itp, hvor itp tiltrådte forholdet og fordringerne uden forbehold. i
forbindelse med drøftelserne af fordringen på itp gjorde harald birkwald opmærksom på, at
fordringen i forhold til nasdaq-noteringen skulle nedskrives fuldt ud ved en hensættelse til
tab. konklusionen blev, at bestyrelsen bemyndigede direktionen til at foretage det nødvendige
i forhold til blandt andet itp, og at der ikke umiddelbart skulle udsendes en
fondsbørsmeddelelse.
det notat, som john rasmussen havde udleveret til revisionen, havde følgende indhold:
                 ”valget bestyrelsen står overfor:
                  meddelelse med tab.
                 - tabet er ikke konstateret
                 - saldo bragt ned fra 6 -4 mill usd på 6 måneder
                 - itp har accepteret forholdet
                 - direktionen vurderer ikke mellemværendet som tabt, og ikke engang som et
                 muligt tab.
                  konsekvenser.
                 - hver gang saldoen bevæger sig ned skal vi sende en ny meddelelse.
                 - vi har 90% sikkert mistet itp som leverandør.
                 - sandsynligheden for at itp betaler enten med varer eller cash inden for 4-6
                 måneder er meget stor, hvilket betyder at vi reelt har mis informeret markedet,
                 og investorer lider tab, hvilket direktionen ikke kan stå inde for.
                 direktionens anbefaling
                                              - 68 -
                vi fortsætter med listning på nasdaq (i indeværende uge)
                ssb samt advokater bakker op om fortsat gennemførelse.
                vi meddeler fondsbørsen forskellene fra us gaap - dk gaap som vil
               fremgå af prospektet når vi er sluppet igennem ”nåleøjet” til nasdaq.
                alternativt meddeler vi samtidig med us filing, cse forskellene på grund af
               hypertec & tidligere ikke rettede fejl.
                samtidig med at vi sender prospektet til sec, holder pwc og jt møde med
               cse for at redegøre for vores beslutning.
                revisionen accepterer bestyrelsens beslutning om ikke at oplyse markedet
               om tab vi ikke har, eller efter bedste overbevisning vil få.
               konsekvenser ved ikke at file nu!
                voldsomt store rådgiver regninger i 2 halvår.
                mct taber 6-8 måneder i sin udvikling.
                er aktiemarkedet gunstigt for tech. stocks til efteråret?
                er ssb & skadden, arps stadig med om 6 måneder?”
som nævnt i afsnittet om bestyrelsesmøder og fondsbørsmeddelelser udsendte mct efter
bestyrelsesmødet fob 5/2000, hvori hensættelsen på 36,6 mio. kr. fremgik.
i revisionsprotokollatet af 23. maj 2000 blev der foretaget en overordnet gennemgang af
kvartalsregnskabet for 3. kvartal 1999/2000. det blev konstateret, at mct's tilgodehavende
pr. 31. marts 2000 var 5,503 mio. usd hos itp, og at itp's tilgodehavende udgjorde 1,425
mio. usd. john rasmussen havde til revisionen oplyst, at mct ønskede at modregne itp's
tilgodehavende, og at modregningen var indarbejdet i kvartalsresultatet. betingelserne for
modregning skulle være, at modregning skulle meddeles den anden part skriftligt senest 15
dage før forfald af den pågældende gæld, hvilket skulle være aftalt i marts 2000.
modregningen af itp's tilgodehavende skulle dog, ligeledes efter john rasmussens
oplysninger, alene være givet mundtligt. revisionen oplyste afslutningsvis, at man ikke havde
anmodet om bekræftelse af mellemværendet fra itp.
i den offentliggjorte kvartalsmeddelelse af 23. maj 2000, fob 7/2000, vedrørende 3. kvartal
af regnskabsåret 1999/2000 blev hensættelsen nedskrevet med 9,2 mio. kr. i form af
gennemført modregning i tilgodehavendet hos itp, svarende til mct's gæld til itp på 1,4
mio. usd.
på bestyrelsesmødet den 14. juni 2000 blev det oplyst, at mct havde ydet itp et lån på
300.000 usd, og at itp havde fortsat leverancerne til mct.
                                              - 69 -
af kontoudskrift vedrørende itp med status pr. 30. juni 2000 fremgår, at mct's
tilgodehavende efter modregning udgjorde 3.689.242,89 usd, og af en kontoudskrift
vedrørende låneforholdet med status samme dag fremgår, at mct den 31. maj 2000 havde
lånt itp 330.000 usd, og ikke som oplyst til bestyrelsen den 14. juni 2000, 300.000 usd.
det samlede tilgodehavende udgjorde således 4.019.242,89 usd pr. 30. juni 2000.
itp bekræftede dette nettotilgodehavende den 17. juli 2000 efter en forespørgsel fra mct af
6. juli 2000.
i revisionsprotokollatet af 25. september 2000 vedrørende årsregnskabet 1999/2000 blev
revisionens bemærkninger i revisionsprotokollatet af 23. maj 2000 om modregningen
gentaget, og der henvistes til bemærkningerne i revisionsprotokollatet af 20. marts 2000.
nettotilgodehavendet pr. 30. juni 2000 blev opgjort til 3,544 mio. usd, svarende til 27,613
mio. kr. på baggrund af itp's bekræftelse af nettotilgodehavendet pr. 30. juni 2000 foretog
revisionen sig ikke yderligere, heller ikke i forhold til en bekræftelse af mellemværendet pr.
15. september 2000.
den 20. november 2000 blev oplægget til kvartalsmeddelelse vedrørende 1. kvartal af
regnskabsåret 2000/2001 drøftet i bestyrelsen. forøgelsen af hensættelsen på tab på
tilgodehavendet hos itp gav anledning til, at bestyrelsen og direktionen enedes om, at
tilgodehavendet ikke måtte forøges. den forøgede hensættelse blev også nævnt i fob
19/2000 af 20. november 2000, hvor det fremgik, at hensættelsen løbende reguleredes i takt
med samhandlen både opadgående og nedadgående.
revisionen bemærkede i revisionsprotokollatet af 23. november 2000 vedrørende review af
kvartalsregnskabet for 1. kvartal 2000/2001, at hensættelsen på 30,613 mio. kr. måtte
betragtes som tilstrækkelig.
den 5. december 2000 sendte ejeren af itp, bernhard senkowski, en mail til john rasmussen
trolle, hvori han rykkede for betaling af udestående fakturaer. af mailen fremgår blandt
andet:
                                                - 70 -
                 ˮ…
                 i checked with den danske today and still no indication of the incoming wire
                 that you have promised. please let me know the dollar amount and when it
                 actually left denmark. thanks.
                 john, i have to tell you the time it takes your accounting people to actually
                 release the wires is two to three weeks from your commitment. don't they
                 respect your decisions? when i tell my accounting people to push the button,
                 it's done the same day. because of currency issues it takes about 2-3 days to hit
                 your bank. two to three days i can live with, 2-3 weeks i cannot. this har
                 really impacted my cash flow, but i've been patient.
                 another issue this year has been balancing the books. i always tell you what
                 invoices are due but a lot of times the invoices you pay are different and cause
                 havoc with my books. you tell me it's because of some papers i signed for you
                 so you have to instruct accounting to pay a certain way, but this doesn't work
                 for me; we need to pay the earlier invoices first.
                 …
                 i have already helped you with the auditors when you needed it and now i need
                 you to clean up the open invoices through november.
                 i don't know why i have to fight every month to get paid, but i'm tired john.
                 …ˮ
mailen indeholdt en opgørelse over de åbenstående fakturaer, og det fremgår, at itp havde
1.425.744,31 usd til gode, og at mct havde 463.890,00 usd til gode, således at mct
havde en nettogæld til itp på 961.884,31 usd.
selv om bestyrelsen den 20. november 2000 havde besluttet, at mellemværendet med itp
ikke måtte forøges, fremgår det af en mail af 23. december 2000 fra carl peter nielsen til
kjeld ranum, at der i december 2000 blev foretaget indkøb hos itp for 1.681.000 usd. john
rasmussen havde forsøgt at presse en betaling af 580.315 usd igennem, hvilket carl peter
nielsen havde afvist. han havde konstateret, at bjarne krog efterfølgende var blevet forsøgt
overtalt til at overføre beløbet, og i den forbindelse tilkendegav han, at såfremt beløbet blev
overført, ville han fratræde sin stilling. i mailen, refereret ovenfor, gennemgås dels carl peter
nielsen opfattelse af mellemværendet, dels hans forudsætninger for at acceptere yderligere
betalinger til itp. hans forudsætning for at acceptere yderligere betalinger til itp var, at
mellemværendet blev skriftligt blev bekræftet, i original, og ikke i form af en fax eller en
mail, og at engagementet blev gennemgået for bestyrelsen.
bjarne krog foranledigede den 27. december 2000 500.000 usd overført til itp gennem
                                              - 71 -
unibank, hvor beløbet blev trukket på jt holding a/s' konto.
john rasmussen bekræftede i en erklæring til bernhard senkowskis advokat den 22. maj
2001, at det reelt var itp, der havde et nettotilgodehavende hos mct og ikke omvendt.
erklæringen var indhentet i forbindelse med en sag anlagt af konkursboet mod itp.
erklæringen vedrører bekræftelsen af mellemværendet pr. 30. juni 2000. john rasmussen
bekræftede, at bernhard senkowski indledningsvis havde været uenig i opgørelsen, men han
havde skrevet under alligevel, da han blev forsikret om, at mellemværendet ville blive
afskrevet, og at bekræftelsen i øvrigt var nødvendig for fortsat forretningsmæssigt samarbejde
mellem parterne. han bekræftede samtidig, at itp omkring årsskriftet 2000/2001 havde et
nettotilgodehavende på 2,5 mio. usd.
3.7. interne avancer på råvarelageret
vedrørende dette punkt henvises til revisornævnets kendelse, der er refereret under punkt 9.
3.8. force electronics a/s
mct havde i foråret 2000 et tilgodehavende hos force electronics a/s på 20 mio. kr. force
electronics a/s havde i denne periode store likviditetsmæssige vanskeligheder.
på et direktionsmøde den 22. maj 2000 blev der refereret fra et bestyrelsesmøde i force
electronics a/s, hvor jan johansen havde deltaget som medlem af bestyrelsen og john
rasmussen som aktionær. det fremgik, at virksomhedens situation kritisk på grund af
underskud, og at aktionærkredsen, ifølge john rasmussen, ikke ønskede at skyde yderligere
penge i virksomheden.
situationen i force electronics a/s blev også behandlet på et bestyrelsesmøde i mct den 23.
maj 2000, hvor det oplystes, at aktionærerne var villige til at indskyde yderligere kapital,
såfremt ledelsen blev udskiftet.
den 15. august 2000 blev der mellem force electronics a/s og mct indgået en aftale om
mellemværendet. aftalen var, at mct's tilgodehavende skulle optages som et langfristet
                                              - 72 -
tilgodehavende til 5 % p.a. til forfald senest den 30. juni 2001, medmindre force electronics
a/s forinden blev tilført ny kapital.
kort tid efter, den 23. august 2000, blev det på et bestyrelsesmøde i force electronics a/s
oplyst, at egenkapitalen var negativ med et beløb på 500.000 kr. mct’s tilgodehavende var
på det tidspunkt 19,6 mio. kr., og det blev oplyst på bestyrelsesmødet, at mct var orienteret
om virksomhedens økonomiske situation.
aftalen mellem force electronics a/s og mct fra den 18. august 2000 blev omtalt på et
aktionærmøde i force electronics a/s den 18. september 2000. john rasmussen erklærede
under mødet, at mct's tilgodehavende kunne konverteres til aktiekapital, såfremt dette kunne
ske til kurs 405 og på betingelse af, at andre ligeledes indskød kapital, hvilket der i
aktionærkredsen var villighed til.
omlægningen af mct's tilgodehavende blev ikke omtalt i regnskabserklæringen af 25.
september 2000 til revisorerne. i erklæringen, underskrevet både af john rasmussen og carl
peter nielsen fremgår alene, at tilgodehavendet kunne forventes betalt i overensstemmelse
med aftalen fra den 15. august 2000.
john rasmussen orienterede revisionen om aktionærmødet den 18. september 2000, herunder
om kapitaludvidelsen, dog uden at oplyse om konverteringen af mct's tilgodehavende. på
baggrund af en bekræftelse af rekonstruktionsplanen og tilgodehavendet fra force electronics
a/s samt john rasmussens vurdering af muligheden for at få det fulde beløb, blev
værdiansættelsen af tilgodehavendet fundet forsvarlig af revisionen, som det fremgår af
revisionsprotokollatet af 25. september 2000 vedrørende udkast til koncern- og årsregnskab
for 1999/2000.
i årsrapporten blev det bemærket, at mct havde et tilgodehavende på ca. 20 mio. kr., hvoraf
5 mio. kr. var dækket af en forsikring, samt at debitor var i færd med at gennemføre en
rekonstruktion, således at der ikke var fundet grundlag for hensættelse.
bemærkningen om tilgodehavendet blev gentaget i regnskabsmeddelelsen for 1. kvartal
2000/2001, fob 19/2000 af 20. november 2000. i revisionsprotokollen af 23. november 2000
                                                - 73 -
konstateres, at der ikke var fundet holdepunkter for, at der ikke var de igangværende
forhandlinger med investorer om overtagelse af force electronics a/s, som john rasmussen
havde oplyst om, hvorfor der heller ikke på dette tidspunkt var grundlag for at ændre
værdiansættelsen af tilgodehavendet.
først i regnskabet for perioden 1. juli 2000 til 31. januar 2001, fob 6/2001 af 20. februar
2001, blev der hensat ca. 20 mio. kr. til tab på fordringen hos force electronics a/s.
force electronics a/s blev den 22. maj 2001 taget under konkursbehandling.
3.9. kiss nordic a/s
den 30. juni 2000 sendte john rasmussen følgende fax til peter w. christensen fra kiss
nordic a/s:
                ”ifølge aftale fakturerer vi pr. dags dato de komponenter der forventes at skulle
                anvendes til canal digital projektet. endelig faktura vil først blive udskrevet i
                morgen, og postet mandag att. til dig personligt.
                såfremt projektet ikke gennemføres, kan alle komponenter på omtalte faktura
                returneres til faktureret pris. komponenterne opbevares i consignment hos
                mct indtil projektet igangsættes.
                returret er gældende i 90 dage fra faktura dato.”
varelageret blev således på regnskabsårets sidste dag, den 30. juni 2000, bogført som solgt til
kiss nordic a/s for 5.841 usd. salget blev bogført til en omsætningsværdi på 36.735.000
kr. og resulterende i et vareforbrug af 40.585.000 kr., således at salget skete med et tab på
3.850.000 kr. varerne forblev hos mct som et konsignationslager, samtidig med at der var
aftalt en 90 dages returret for kiss nordic a/s.
den 26. september 2000 sendte peter w. christensen fra kiss nordic a/s en mail til lars
marcher om, at han havde faxet et udkast til faktura vedrørende de varer, der den 30. juni
2000 var faktureret til kiss nordic a/s med fradrag af nogle kreditnotaer.
i regnskabserklæringen af 25. september 2000 fra mct til revisorerne erklærede john
                                                - 74 -
rasmussen og carl peter nielsen, at revisorerne havde fået stillet regnskabsmaterialet og
tilhørende underbilag til rådighed og blandt andet fået oplysning om aftaler om tilbagekøb af
tidligere solgte aktiver. oplysningen herom findes imidlertid hverken i årsrapporten eller i
revisionsprotokollatet i tilknytning hertil. i revisornævnets kendelse af 6. maj 2009 er der
refereret et notat fra ernst & young af 28. september 2000, hvori det anføres:
                 ”der er tale om en temmelig stor transaktion tæt på statusdagen, som savner
                 egentlig forretningsmæssig logik. kiss har bekræftet tilstedeværelsen via
                 saldomeddelelse. herefter resterer vurderingen af værdiansættelsen. så vidt jeg
                 er orienteret, har vi ikke sikkerhed i konsignationslageret, hvorfor ovenstående
                 bemærkninger ikke kan anvendes som revisionsbevis.”
i et notat af 29. september 2000 fra ernst & young refereret samme sted fremgår:
                 ”vedrørende fordring på kiss nordic a/s er der tale om salg af råvarer til et
                 konsignationslager beliggende hos mct. vi har stikprøvevis kontrolleret
                 tilstedeværelsen af dette lager uden bemærkninger. ifølge ebl skal fordringen
                 nedskrives ved tilbagekøb af råvarelageret i takt med produktion af
                 færdigvarer, som igen skal sælges til kiss nordic a/s. vi har forespurgt,
                 hvorvidt der ligger en skriftlig aftale på dette arrangement. vi har endnu ikke
                 opnået et endeligt svar herpå.”
dette blev gentaget samme dag i et notat fra pricewaterhousecoopers.
3.10. generelt om fiktive salgs- og indkøbstransaktioner
i kpmg-rapporten er det konstateret, at en betydelig del af det bogførte vareforbrug kan føres
tilbage til fiktive lagertilgange bogført af john rasmussen.
3.11. street technology inc. og marathon technology inc.
vedrørende street technology inc. blev der den 22. juni 1998 bogført et salg af 320.636
enheder til en værdi af 1.999.521 usd ved faktura 5526 svarende til 13,657 mio. kr.
transaktionen påvirkede årsregnskabet 1997/1998 ved en forhøjelse af omsætningen i
resultatopgørelsen, og tilgodehavender fra salg i balancen blev forhøjet med 13,657 mio. kr.,
mens vareforbruget i resultatopgørelsen og varebeholdningerne i balancen blev forhøjet med
13,294 mio. kr.
                                              - 75 -
efterfølgende blev der den 2. juli 1999 bogført et køb af 59.000 enheder til en værdi af 1,357
mio. usd svarende til 9,744 mio. kr., hvorved varebeholdningerne og leverandørgælden steg
i 1998/1999 med et tilsvarende beløb.
den 16. december 1999 blev der indkøbt 21.000 enheder til en værdi af 630.000 usd
svarende til 4,616 mio. kr. effekten af transaktionen var, at varebeholdningen og
leverandørgældende balancen i årsregnskabet 1999/2000 steg med et tilsvarende beløb.
da der ikke var sket betaling, hverken fra mct's eller fra street technology inc.'s side, var
mct's tilgodehavende den 16. december 1999 således 12.521 usd, der pr. 30. september
2000 blev nedskrevet.
bogføringen af transaktionerne med street technology inc. blev foretaget med anvendelse af
bruger id 2, der var knyttet til john rasmussen.
i forhold til marathon technology inc. blev der i regnskabsåret 1997/1998 den 28. juni 1998
bogført et salg af 60.329 enheder til en pris på 2.413.160 usd svarende til 16,529 mio. kr. de
samme enheder blev efterfølgende ved kreditnota af 7. september 1998 tilbageført til en
værdi, der nu udgjorde 16,010 mio. kr. for årsregnskabet 1998/1999 betød det, at
omsætningen blev formindsket med 16,010 mio. kr. og vareforbruget med 15,997 mio. kr.,
der samtidig blev lagt til værdien af varebeholdningen.
efterfølgende blev den 28. juni 1999 bogført et salg af 48.124 enheder til en samlet værdi på
1.995.960 usd, svarende til en værdi på 14,186 mio. kr., der indgik i omsætningen i
regnskabsåret 1998/1999 tillige med et vareforbrug på 13,368 mio. kr. tilgodehavenderne i
balancen blev forhøjet med omsætningen og varebeholdningen blev nedskrevet med
vareforbruget. ifølge kpmg's undersøgelser var der for hovedparten af enhederne tale om
enheder, der den 28. juni 1998 var solgt til marathon technology inc., og den 7. september
1998 krediteret.
mellemværendet blev i form af et køb, bogført den 8. december 1999, af 65.000 enheder til en
værdi af 1.950.000 usd i det væsentlige udlignet. differencen på 389.000 kr. blev nedskrevet
                                              - 76 -
pr. 30. september 2000.
bogføringen er med undtagelse af kreditnotaen til marathon technology inc. den 7.
september 1998 foretaget af john rasmussen.
revisionen konstaterede vedrørende tilgodehavenderne hos street technology inc. og
marathon technology inc. i revisionsprotokollatet af 5. oktober 1999, at mct havde et
tilgodehavende hos hvert selskab på ca. 14 mio. kr., som ikke var dækket af selskabets
debitorforsikring. da der efter statusdagen var bogført en faktura fra street technology inc på
1,357 mio. usd, var fordringen nedbragt til 4,659 mio. kr. john rasmussen oplyste, at
mellemværendet med street technology inc. ville blive udlignet med fremtidigt køb, og han
oplyste også, at der ikke, med hans kendskab til selskaberne, var en større risiko ved
mellemværendet end almindelig debitorrisiko. på den baggrund, og da begge havde bekræftet
mellemværendet, henholdt revisionen sig til john rasmussens vurdering.
på bestyrelsesmødet samme dag blev de to mellemværender omtalt i tilknytning til itp med
en bemærkning om, at beløbene var væsentligt mindre end for så vidt angår itp. på
bestyrelsesmødet den 6. januar 2000 blev det oplyst, at de to debitorer var væk.
i revisionsprotokollatet af 20. november 2000 konstaterede revisionen, at en af ejerne af
street technology inc. tidligere havde været ansat hos mct inc. og hos jt holding danmark
a/s, og at en strid mellem parterne var løst forligsmæssigt således, at jt holding danmark
a/s overtog ca. 50 % af fordringen mod street technology inc., hvorved mct inc. opnåede
et tilgodehavende hos jt holding danmark a/s på 339.000 usd. revisionen udtrykte i den
forbindelse tvivl om, hvorvidt aftalen skulle offentliggøres efter § 19, stk. 1, i reglerne for
udstedere af børsnoterede værdipapirer på københavns fondsbørs a/s, og anbefalede derfor
en juridisk udtalelse. forholdet ses ikke at være blevet drøftet på bestyrelsesmødet samme
dag.
3.12. euroa technology
vedrørende dette punkt henvises til revisornævnets kendelse, der er refereret under punkt 9.
                                               - 77 -
3.13. regnskabsmæssig aktivering af udskudt skat.
i regnskabsåret 1999/2000 realiserede mct et underskud, som medførte en udskudt skat på
27,112 mio. kr., der i årsregnskabets balance blev optaget som et aktiv. i bemærkningerne til
anvendt regnskabspraksis i årsrapporten forklares behandlingen af udskudt skat med, at der
                ”ved beregningen af den udskudte skat indgår den skattemæssige værdi af
                eventuelle skattemæssige underskud og hensættelser mv. i den udstrækning,
                det anses for sandsynligt, at disse vil kunne indeholdes i fremtidige
                skattemæssige resultater.”
revisionen forholdt sig til skatteaktivet i revisionsprotokollatet af 25. september 2000
vedrørende udkast til koncernregnskab og årsregnskab for 1999/2000. det konstateredes heri,
at beløbet var indtægtsført i resultatopgørelsen under skat af ordinært resultat og skat af
ekstraordinære poster, hvilket udgør et beløb på sammenlagt 24,953 mio. kr. skatteaktivet
relaterede sig primært til hensættelser til tab på debitorer og varelager samt kurstab i
forbindelse med valutaterminskontrakter indgået i forbindelse med den planlagte notering på
nasdaq. da revisionen lagde vægt på ledelsens forventninger til de kommende års indtjening,
hvilket understøttedes af, at selskabet havde haft stigende indtjening, og at skatteaktivet var
opstået som følge af, hvad der betegnes som enkeltstående begivenheder, fandtes aktiveringen
af den udskudte skat forsvarlig.
ved den efterfølgende gennemgang for bestyrelsen den 26. september 2000, hvor revisorerne
harald birkwald og michael nielsson fra pricewaterhousecoopers og arne b. jepsen fra
ernst & young deltog, blev spørgsmålet om den regnskabsmæssige behandling af skatten
ikke drøftet i bestyrelsen.
det offentliggjorte kvartalsregnskab, fob 19/2000 af 20. november 2000, viste et underskud
efter skat på 167,119 mio. kr. skatten, der var samlet gjort op for ordinært resultat og
ekstraordinære poster, blev indtægtsført i resultatopgørelsen med 61,694 mio. kr. og overført
til balancen, hvor det samlede udskudte skatteaktiv udgjorde 89,288 mio. kr. pr. 30.
september 2000. i bemærkningerne til kvartalsregnskabet anførtes, at ledelsen vurderede, at
de udskudte skatteaktiver kunne anvendes ved kommende driftsoverskud i virksomheden.
i mct’s interne kvartalsregnskab af 23. november 2000 er der i bemærkningerne anført
                                              - 78 -
usikkerhed med hensyn til værdien af det udskudte skatteaktiv. det vurderedes dog, at selv
ved en forsigtig vurdering, ville omsætningsfremgang og en større bruttomargin sikre, at der
kunne ske udnyttelse af det udskudte skatteaktiv. usikkerheden om den reelle værdi
markeredes samtidig ved, at det nævntes, at værdien var afhængig af, at der fandtes en
permanent løsning med hensyn til virksomhedens kapitalgrundlag og driftsfinansiering,
navnlig da det ansvarlige lån på 150 mio. kr. forfaldt senest den 8. november 2001.
i revisionspåtegningen på regnskabet underskrevet af selskabets revisorer den 23. november
2000 blev der ikke taget forbehold vedrørende værdiansættelsen af det udskudte skatteaktiv
eller optagelsen heraf som et aktiv i balancen. det blev bemærket:
                 ”som anført i ledelsens beretning er der aktiveret udskudt skatteaktiv på 89,3
                 mio. kr. vedrørende memory card technology a/s. værdien af skatteaktivet
                 afhænger af den fremtidige indtjeningsevne, hvormed der er forbundet
                 usikkerhed. vi er enige i beskrivelsen af usikkerheden i ledelsens beretning,
                 herunder betingelsen om en permanent løsning vedrørende selskabets
                 kapitalgrundlag og driftsfinansiering. vi har ikke fundet anledning til at
                 anfægte ledelsens skøn over den fremtidige indtjeningsevne og dermed
                 værdien af det.”
revisionen anførte det samme i revisionsprotokollatet af 23. november 2000. det fremgik
tillige af revisionsprotokollen, at revisionens vurdering af værdien af det udskudte skatteaktiv
baserede sig på ledelsens vurdering, som den var udtrykt i kvartalsregnskabet, samt på
gennemgang af indtjeningsprognoser og drøftelser med ledelsen.
det samlede udskudte skatteaktiv blev udgiftsført i forbindelse med regnskabet for perioden
1. juli 2000 til 31. januar 2001, der blev offentliggjort ved fob 6/2001 af 20. februar 2001.
det fremgik, at selskabet på grund af betalingsstandsningen havde besluttet at udgiftsføre
skatteaktivet, som det bestod pr. 30. september 2000, fuldt ud, således at det udgik af
balancen.
4. forsøg på notering på nasdaq og omkostningerne herved
med henblik på mct's likviditetsbehov til driften af virksomheden og fortsat ekspansion
iværksattes en plan om aktieemission på nasdaq-børsen i new york.
                                               - 79 -
emissionsplanerne drøftedes på bestyrelsesmødet i mct den 6. januar 2000, og det fremgår
af referatet, at provenuet primært skulle anvendes til opkøb af andre virksomheder, som i
referatet angives som mindre kontraktsproducenter (ems) i europa, opkøb af
produktionsfaciliteter og opkøb af konkurrenter i usa. john rasmussen skulle til det formål
lave en indkøbsliste.
om emissionen fremgår endvidere af referatet:
                 ”der har været kontakt til følgende: aros, ddb, carnegie, fortis bank
                 (holland), salomon smith barney (uk) og dlj (us). på baggrund af disse
                 kontakter kan der anvises 2 mulige strategier for kapitaludvidelsen:
                 a) co-listning på nasdaq – hente usd 100 mio. med et konsortie bestående af
                 salomon, fortis og aros.
                 b) kapitalen hentes i kbh. i 2 omgange. første dkk 300 mio. hentes nu,
                 akkvisitioner gennemføres og på baggrund heraf hentes yderligere dkk 500
                 mio.
                 jrt foretrækker en bemyndigelse til at arbejde videre med alternativ a – idet vi
                 allerede nu opfører os som et selskab noteret på nasdaq rent
                 informationsmæssigt. jf. henning bech (cfo) vil det være forholdsvis let at
                 lægge om til us-baserede regnskabsprincipper.
                 …
                 kr og no bemyndigede jrt til at fortsætte emissionsplanerne ud fra
                 mulighed a.”
emissionen forventedes gennemført i april 2000. som effekt af noteringen på nasdaq ville
kurssammenligningen blive nemmere i forhold til konkurrenter noteret på nasdaq, ligesom
mct ville blive bedre i stand til at virkeliggøre vækstplanerne, såfremt kapitalen blev
tilvejebragt på én gang.
planerne om kapitaludvidelse og den samtidige notering på nasdaq blev offentliggjort i fob
2/2000 den 21. februar 2000, hvori det pointeredes, at der ikke var tale om et egentligt udbud
af aktier, men at der ville blive udbudt op til 2.500.000 aktier, der søgtes noteret som
amerikanske depotaktier gennem us securities and exchange commission. formålet med
noteringen på nasdaq blev beskrevet som en styrkelse af investorgrundlaget med amerikanske
investorer, større sammenlignelighed med amerikanske konkurrenter og et bedre image som
it-virksomhed.
                                               - 80 -
det prospekt, der henvistes til i børsmeddelelsen af 21. februar 2000, forelå i udkast i marts
2000. prospektet blev indleveret til de amerikanske børsmyndigheder, men det blev aldrig
offentliggjort.
prospektet indeholder en detaljeret gennemgang af de risikofaktorer, der knyttede sig til
investering i mct, på samme måde som børsprospektet. john rasmussens betydning fremgik
ved, at det var anført, at der var tegnet en særlig livsforsikring med en forsikringssum på cirka
3 millioner kroner. yderligere henvistes der til virksomhedens sårbarhed i forhold til ems-
produktionen og eventuelle år 2000 problemer.
pricewaterhousecoopers bekræftede i en påtegning som uafhængig revisor, at de
konsoliderede balancer, resultatopgørelser m.v. i prospektet for årene 1996/1997, 1997/1998
og 1998/1999 var revideret, og at disse gav et retvisende billede af virksomheden.
efter at bestyrelsen på et bestyrelsesmøde den 20. marts 2000, hvor også revisorerne deltog,
bekræftede arbejdet mod en nasdaq-notering, blev det på et bestyrelsesmøde den 23. maj
2000 besluttet at udskyde noteringen som følge af kursudviklingen på nasdaq til efteråret
2000. udsættelsen blev som tidligere nævnt offentliggjort den 26. september 2000 i fob
12/2000. af kommentarerne til årsregnskabet fremgår yderligere om nasdaq:
                ”hensættelsen på 56,7 mio. dkk, der vedrører urealiserede valutakurstab, kan
                henføres til bestyrelsens beslutning om at udsætte selskabets notering på
                nasdaq indtil videre. valutakurssikringen, der er foretaget i december 1999
                og januar 2000, kan på baggrund af beslutningen ikke længere henføres til en
                konkret tidsmæssig forventning om modtagelse af emissions provenu i us
                dollar. hensættelsen er sket på basis af valutakurser gældende umiddelbart
                forud for bestyrelsens godkendelse af regnskabet. de konkrete
                valutaforretninger er mct’s salg af 30 mio. us dollars og 3,0 mio. engelske
                pund.”
børsnoteringen på nasdaq blev ikke gennemført.
john rasmussen oplyste på bestyrelsesmødet den 23. maj 2000 om omkostningerne i
forbindelse med forberedelsen af noteringen på nasdaq i april 2000, at
pricewaterhousecoopers var af den opfattelse, at de afholdte omkostninger kunne aktiveres,
                                               - 81 -
således at det ikke ville påvirke årets resultat.
aktiveringen af børsemissionsomkostningerne skete under periodeafgrænsningsposter i
balancen i årsregnskabet for 1999/2000. af note 10 til regnskabet fremgår, at cirka 10,5 mio.
kr. af de samlede periodeafgrænsningsposter vedrørte børsemissionen.
omkostningerne blev efterfølgende udgiftsført i perioderegnskabet for 1. kvartal 2000/2001,
hvilket blev meddelt i fob 19/2000 den 20. november 2000, da både emissionen og
kapitalforhøjelsen var udsat indtil videre. udgiftsførelsen af emissionsomkostningerne
nævnes tillige i revisionsprotokollatet af 23. november 2000.
selv om john rasmussen og carl peter nielsen den 25. september 2000 havde afgivet en
regnskabserklæring til selskabets revisorer, hvor de bekræftede, at alle pr. statusdagen
påhvilende forpligtelser var medtaget i årsregnskabet, modtog memory card technology a/s
en faktura af 3. november 2000 fra advokatfirmaet skadden, arps, slate, meagher & flom
llp svarende til ca. 2,2 mio. kr.
der var ikke i årsregnskabet 1999/2000 hensat midler til dækning af advokatomkostninger i
forbindelse med nasdaq-projektet, og det var der heller ikke i kvartalsregnskabet for 1.
kvartal 2000/2001, hvor de øvrige omkostninger blev udgiftsført.
5. betalingsstandsningen og tiden op til betalingsstandsningen
den 5. januar 2001 blev det bekendtgjort i fob 1/2001, at john trolle rasmussen havde
meddelt selskabets bestyrelse, at han ønskede at fratræde som administrerende direktør for
mct a/s, og at beslutningen skyldtes hans ønske om snarest at tage permanent ophold i
udlandet. det blev samtidig meddelt, at bestyrelsen havde valgt den tidligere indkøbsdirektør
lars marcher som ny administrerende direktør.
i fob 2/2001 af 18. januar 2001 bekendtgjorde selskabet, at bestyrelsen havde foretaget en
væsentlig nedjustering af forventningerne til regnskabsåret 2000/2001 på baggrund af bl.a.
forventningerne til regnskabsårets 2. kvartal. det fremgik af meddelelsen, at der ud over de
allerede foretagne nedskrivninger på varelagrene og debitorerne, som var meddelt i fob nr.
                                              - 82 -
19/2000, måtte foretages væsentlige yderligere nedskrivninger på såvel lagre som debitorer.
den 29. januar 2001 anmeldte selskabet betalingsstandsning, og advokat aage tang
andersen blev udpeget som tilsyn.
det fremgik af fob 4/2001, at selskabet den 12. februar 2001 ville anmode om opretholdelse
af betalingsstandsningen frem til den 29. april 2011, at selskabets aktiekapital måtte anses for
tabt, og at der var forhandlinger med en række købere om salg af selskabets aktiver og
aktiviteter. den 12. februar 2001 blev betalingsstandsningen opretholdt frem til den 29. april
2001.
under den fortsatte betalingsstandsning blev rapport for perioden 1. juli 2000 til 31. januar
2001 sendt til fondsbørsen den 20. februar 2001 (fob 6/2001). det fremgik af rapporten, at
de seneste 4 måneders driftsresultat inklusive særlige hensættelser som følge af
betalingsstandsningen viste et underskud før skat på 366,6 mio. kr., at periodens driftsresultat
efter skat viste et underskud på 623,6 mio. kr., og at selskabets egenkapital pr. 31. januar 2001
var negativ med 511 mio. kr. endelig fremgik det af meddelelsen, at der stadig var
forhandlinger om salg af koncernens aktiviteter, men at aktiekapitalen, uanset et salg, måtte
anses for tabt. af bemærkningerne til resultatopgørelsen fremgik, at regnskabsperioden viste
en negativ bruttofortjeneste på 346,6 mio. kr., hvoraf 124,4 mio. kr. kunne henføres til det
første kvartal, og at den negative bruttofortjeneste skyldtes dels det fortsatte prisfald på
selskabets rå- og færdigvarelagre, dels ukurans og teknologisk forældelse på samme. det
fremgik endvidere, at det som en konsekvens af betalingsstandsningen var besluttet at
udgiftsføre det pr. 30. september 2000 aktiverede udskudte skatteaktiv på godt 89 mio. kr.
blandt periodens negative poster var udgifter til den planlagte børsemission på 15 mio. kr.,
valutakurstab på 32 mio. kr. og tab og hensættelser på debitorer på 31 mio. kr.
tilsynet anmodede controller i mct jan dyrby ambæk om at analysere udviklingen i
lagerværdierne i forbindelse med udarbejdelsen af årsregnskabet for 1999/2000. det fremgår
af jan dyrby ambæks notat af 25. juli 2001, at lageret i forbindelse med
regnskabsaflæggelsen var blevet opskrevet til værdier, der væsentligt oversteg
indkøbspriserne for beholdningerne.
                                                - 83 -
betalingsstandsningen blev den 24. juli 2001 forlænget frem til den 28. oktober 2001.
6. salget til dataram
i fob nr. 7/2001 af 16. marts 2001 blev det meddelt, at der var indgået aftale med dataram,
new jersey, usa, om salg af mtc’s aktiver og aktiviteter for en pris svarende til usd 32
mio. (ca. 260 mio. kr.), hvilket ville føre til en dividende til kreditorerne på 30-40 %. af
købesummen udgjorde usd 12 mio. betaling for goodwill. aftalen var betinget af, at
kreditorerne ikke havde indsigelser mod salget. da ingen kreditorer protesterede, blev det i
fob 8/2001den 23. marts 2001 meddelt, at overdragelsen var endelig.
overdragelsesaftalen omfattede i det væsentlige alle koncernens aktiver og aktiviteter, bortset
fra likvid kassebeholdning, nogle mindre aktiver samt datterselskaber, hvori der ikke var
aktiviteter. endelig var det amerikanske datterselskab ikke omfattet af salget. det fremgår af
overdragelsesaftalens indledning, hvad overdragelsen omfatter (the ”business”), og afsnit 1
omhandler ”assets not purchased under the agreement”.
punkt 1.2 beskriver de aktiver, der er omfattet af overdragelsen således: ”the ”purchased
assets” are substantially all the assets, properties, rights, good will and claims acquired for,
used in, held for use in, relating to or arising from the conduct of the business, wherever
located, (excepting only such assets as are expressly excluded under this agreement) described
as follows:…”
punkt 1.3 vedrører “assets not purchased under the agreement”, og blandt disse undtagne
aktiver er erstatningskrav mod f.eks. revisionen ikke nævnt.
det fremgår af datarams årsrapport for perioden 16. marts 2001 til 30. april 2002, at årets
resultat var -64.614.000 kr. det er oplyst, at dataram ophørte med at drive virksomhed i
danmark i løbet af få år.
7. konkursboet
efter gennemførelsen af salget til dataram indgav mtc a/s egen konkursbegæring til
                                              - 84 -
skifteretten i århus, og der afsagdes den 28. september 2001 konkursdekret. advokat aage
tang-andersen og advokat per magid blev udpeget som kuratorer.
kuratorernes gennemgang af forholdene i konkursboet viste, at der efter kuratorernes
opfattelse var foretaget en række dispositioner, der havde ført til uberettigede forbedringer af
selskabets officielle regnskaber for regnskabsårene 1998/1999 og 1999/2000 og første kvartal
i 2000/2001, og at forholdene havde påført selskabet og dets kreditorer tab.
kuratorerne var af den opfattelse, at selskabets tidligere administrerende direktør, bestyrelsen
og revisionen var erstatningsansvarlige for selskabets tab. advokat per magid skrev derfor
den 30. april 2002 til de sagsøgte og rejste krav om betaling af 100 mio. kr. til konkursboet,
idet konkursboet indtil videre havde begrænset erstatningskravet til dette beløb.
da ingen af de sagsøgte kunne erkende at være erstatningsansvarlig, anlagde konkursboet
herefter den 28. juni 2002 denne sag.
kuratorerne fandt, at en række forhold burde undergives politimæssig efterforskning, og
kuratorerne sendte derfor en redegørelse til statsadvokaturen for særlig økonomisk
kriminalitet (søk).
advokat aage tang andersen blev under behandlingen af konkursboet erstattet af advokat
lars grøngaard som kurator sammen med advokat per magid.
den 29. september 2005 afholdtes der skiftesamling i konkursboet, og på mødet stadfæstede
skifteretten boopgørelsen i medfør af konkurslovens § 149. det fremgår af boopgørelsen, at
boets endelige afslutning bl.a. afventede erstatningssagen. efter ankefristens udløb skete der
udlodning af ca. 237 mio. kr. til § 97-kravene svarende til en dividende på 37,49 %.
skifteretten angav i retsbogen, at sagen var sluttet. af den fuldstændige rapport fra
erhvervsstyrelsen for memory card technology a/s under konkurs fremgår under datoen 27.
november 2007, at konkursbehandlingen er afsluttet den 29. september 2005, og at selskabet
er opløst.
det er oplyst, at konkursboets gældbog indeholder oplysning om 163 anmeldte fordringer.
                                               - 85 -
nordea bank danmark og danske bank har som krav i henhold til konkurslovens § 97
anmeldt henholdsvis godt 260 mio. kr. og godt 288 mio. kr. udover disse beløb har de to
banker også anmeldt betydelige krav omfattet af konkurslovens § 98. de øvrige kreditorer har
anmeldt knap 84 mio. kr. som § 97-krav.
skifteretten reassumerede bobehandlingen den 8. januar 2013 i forbindelse med en
anmodning om godkendelse af a contosalærer til kuratorerne, hvorefter skifteretten udsatte
sagen.
8. straffesagen mod john rasmussen
8.1. rapporten fra kpmg
kuratorernes henvendelse til søk førte til, at søk anmodede revisionsselskabet kpmg c.
jespersen (herefter kpmg) om at yde sagkyndig bistand i sagen. revisionstemaet var i
aftalebrev af 2. juli 2004 bl.a. angivet at være udarbejdelse af ”en redegørelse for den
regnskabsmæssige behandling af varebeholdninger i memory card technology a/s i
regnskabsårene 1998/1999 og 1999/2000, herunder i årsregnskaber og andre eksterne
regnskabsrapporteringer. redegørelsen skal bl.a. omfatte den anvendte regnskabspraksis samt
eventuelt foretagne værdireguleringer m.v.” herudover skulle der redegøres for
pengestrømme samt eventuelle regnskabsmæssige og skattemæssige forhold m.v. i relation til
en række dispositioner i koncernen og en redegørelse for udviklingen i den økonomiske
situation. revisionstemaet blev den 5. januar 2005 udvidet til at omfatte spørgsmålet om der
kunne være foretaget regnskabsmanipulation vedrørende andre transaktioner og
regnskabsposter i koncernen end vedrørende varelageret, ligesom kpmg også blev anmodet
om at redegøre for de ydede kreditfaciliteter til koncernen. ved skrivelse af 12. september
2005 anmodede statsadvokaten om endnu en udvidelse af revisionstemaet.
revisionsrapporten forelå 12. januar 2006. konklusionerne blev sammenfattet således:
                ”…
                kpmg har som anført indledningsvis gennemgået den regnskabsmæssige
                behandling af de væsentligste regnskabsposter i årsrapporterne for 1997/98 til
                1999/00. konklusionerne af kpmg’s gennemgang, der er foretaget på basis af
                sagens materiale, kan sammenfattes således:
                                 - 86 -
-    de aflagte årsrapporter for mct for årene 1997/98 til 1999/00 var alle
     væsentligt fejlbehæftede og var efter kpmg’s opfattelse ikke retvisende,
     men misvisende. de aflagte årsrapporter og offentliggjorte
     regnskabsmeddelelser var dermed efter kpmg’s opfattelse ikke egnede som
     grundlag for kreditvurdering, investorbeslutninger og kursdannelse på
     københavns fondsbørs.
-    korrigeret for de af kpmg konstaterede fejl ville årsrapporterne have udvist
     betydelige årlige underskud stigende fra -66 mio.dkk i 1997/98 til -192
     mio.dkk i 1999/00.
-    egenkapitalen ville ved udgangen af regnskabsåret 1999/00 have udgjort -
     186 mio.dkk, og allerede ved udgangen af 1998/99 ville kapitaltilførelsen
     på 131 mio.dkk, som mct opnåede ved børsintroduktionen i december
     1997, have været tabt.
-    de regnskabsmeddelelser, som mct offentliggjorde i regnskabsåret 1999/00
     var ligeledes væsentligt fejlbehæftede og efter kpmg’s opfattelse ikke
     retvisende, men misvisende.
-    de fejl, som årsrapporter og regnskabsmeddelelser var behæftet med, kan
     primær henføres til koncernens varebeholdninger.
  i regnskabsårene 1998/99 og 1999/00 blev der således bogført betydelige
  opskrivninger af varebeholdninger i strid med regnskabslovgivningens
  bestemmelser og mct’s beskrevne anvendte regnskabspraksis. de bogførte
  opskrivninger udgjorde i alt ca. 300 mio.dkk.
  det er endvidere bl.a. konstateret, at der i regnskabsårene 1997/98 og 1998/99
  blev bogført tilgang af varebeholdninger på i alt 42 mio.dkk, som på
  baggrund af sagens materiale må anses at have været fiktive. john trolle
  oplyste efterfølgende over for revisionen, at en væsentlig andel af disse ikke-
  eksisterende varer var sendt til ombytning.
  det er konstateret, at der i regnskabsåret 1997/98 forsvandt varer med en
  samlet bogført værdi på 43 mio.dkk. bogføringen af udokumenterede salgs-
  og indkøbstransaktioner i regnskabsåret 1997/98 indebar, at lagersvindet først
  blev tabsført i efterfølgende regnskabsår.
-    der er konstateret andre væsentlige fejl i de aflagte årsrapporter og
     offentliggjorte regnskabsmeddelelser for mct koncernen vedrørende bl.a.
     ikke eliminerede interne avancer, ikke eksisterende tilgodehavender, og
     varebeholdninger som burde have været nedskrevet, hvilke forhold alle
     uberettiget forbedrede de fremlagte årsresultater.
-    koncernens oplyste nettoomsætning og vareforbrug i de tre regnskabsår var
     betydeligt fejlbehæftet, hvilket efterlod indtryk af et højere aktivitetsniveau,
                                                - 87 -
                    end hvad reelt var tilfældet.
               -    det er konstateret, at hovedparten af de foretagne bogføringstransaktioner,
                    der ledte til de fejlbehæftede og efter kpmg’s opfattelse ikke retvisende
                    men misvisende årsrapporter, blev foretaget i mct’s økonomisystem ved
                    anvendelse af bruger-id 2 henholdsvis 38. der henvises til afsnit 7.3.
                 det skal understreges, at kpmg’s gennemgang ikke har omfattet alle
                 regnskabsposter i de aflagte årsrapporter, hvorfor det ikke kan udelukkes, at
                 også andre fejl har påvirket de aflagte årsrapporter i positiv eller negativ
                 retning. det er imidlertid kpmg’s opfattelse, at eventuelle yderligere fejl ikke
                 vil ændre afgørende ved ovennævnte konklusioner.
                 i den forbindelse henledes opmærksomheden dog på, at idet mct’s årsrapport
                 for 1996/97 ikke har været omfattet af kpmg’s gennemgang, så kan det ikke
                 udelukkes, at en del af det tab, der af kpmg er henført til året 1997/98, rettelig
                 burde have været henført til året 1996/97.
                 …”
afsnit 8 handler om lagertilgange som ikke ses dokumenteret ved grundbilag, og afsnit 9
handler om opskrivning af varebeholdninger. kpmg’s gennemgang afdækkede opskrivninger
af varebeholdninger med henholdsvis ca. 67 mio. kr. og ca. 233 mio. kr. i regnskabsårene
1998/1999 og 1999/00.
afsnit11 handler om ombytningsvarer, og afsnit 11.7.2 omhandler de indkøb, som er
registreret i mct’s leverandørsystem hos leverandørerne samsung, ibm og fujitsu.
afsnit 12 handler om mellemregninger mellem mct og itp, og afsnit 13 omhandler bogførte
salgs- og indkøbstransaktioner, som der ikke i sagens materiale ses dokumentation for. i afsnit
13.1.5 er der redegjort for korrespondance i sagens materiale vedrørende bogførte
udokumenterede salgs- og indkøbstransaktioner. kapitel 14 handler om salg til wooyang.
afsnit 15 handler om salg til kiss nordic i regnskabsåret 1999/2000, og kapitel 16 omhandler
kontraktsalg.
konkursboet har udarbejdet nedenstående skema til belysning af kpmg’s korrektioner af
mct’s varelager:
                                                   - 88 -
  dkk 1.000                      1997/98                         1998/99                         1999/00
  varebeholdninger     årsrap     korrek   korrig      årsrap    korrek     korrig    årsrap     korrek     korrig
                       port       tion     eret        port      tion       eret      port       tion       eret
                                           årsrap                           årsrap                          årsrap
                                           port                             port                            port
                       110.929   -17.201   93.728      322.263   -125.450   196.813   489.502    -226.192   263.310
kpmg’s korrektioner af de væsentligste samlede regnskabstal er af konkursboet
sammenfattet således:
  mio.kr.                          1997/98                         1998/99                      1999/2000
                        officiel         korrigeret       officiel        korrigeret   officiel         korrigeret
                        årsrapport       årsrapport       årsrapport      årsrapport   årsrapport        årsrapport
  resultatopgørelse
  nettoomsætning                447,3           269,5           623,1          429,6         1.266,9        1.056,1
  vareforbrug                   376,1           275,5           504,1          410,4         1.059,5        1.011,3
  bruttofortjeneste              71,2              6,0          119,0            19,1          207,4           44,9
  nettoresultat                    5,2          -65,9            16,7          -76,2           -57,9         -191,7
  aktiver
  varebeholdninger              110,9            93,7           322,3          196,8           489,5          263,3
  tilgodehavender fra
  salg                           83,3            22,6           146,0            92,1          319,3          257,2
  aktiver i alt                 247,8           169,9           501,8          333,3         1.001,7          697,4
  passiver
  egenkapital                   155,2            84,1           170,6             6,5          112,3         -185,6
  passiver i alt                247,8           169,9           501,8          333,3         1.001,7          697,4
8.2. tiltalen mod john rasmussen og byrettens dom
københavns byret modtog den 12. december 2005 anklageskrift fra søk og
tillægsanklageskrift den 16. november 2006.
tiltalen i forhold i, hvor også henrik sørensen var tiltalt, lyder således:
                                                - 89 -
                ”bedrageri af særlig grov beskaffenhed efter straffelovens § 279, jf. § 286,
                 stk. 2,
                 ved i perioden fra juni 1997 til januar 2001, som henholdsvis administrerende
                 direktør og hovedaktionær (rasmussen) og økonomichef og senere
                 økonomidirektør (sørensen) i selskabet memory card technology a/s for
                 derigennem at skaffe sig eller andre uberettiget vinding, svigagtigt at have
                 formået den danske bank, nu danske bank (herefter den danske bank) og
                 unibank, nu nordea bank (herefter unibank) til at yde selskabet memory card
                 technology a/s med tilhørende datterselskab (herefter mct-koncernen)
                 samlede kreditfaciliteter på op til 820.285.000 kr., idet de tiltalte bl.a. ved at
                 foretage uberettigede opskrivninger af varelager og omsætningen samt ved at
                 angive fiktive tilgodehavender foranledigede, at de aflagte regnskaber blev
                 urigtige og vildledende, således at mct-koncernens regnskabsmæssige og
                 økonomiske forhold i perioden fremstod væsentlig bedre end de var, ligesom
                 de tiltalte ved bl.a. udsendelsen af fondsbørsmeddelelser og budgetter, samt på
                 møder og ved korrespondance med bankerne bestyrkede og udnyttede de
                 urigtige og vildledende regnskabsmæssige og økonomiske oplysninger, alt
                 hvorved de nævnte banker blev udsat for en væsentlig risiko for at lide et tab
                 på indtil 820.285.000 kr. ligesom bankerne, da mct-koncernen den 29. januar
                 2001 gik i betalingsstandsning og senere den 28. september 2001 gik konkurs
                 faktisk led et tab på ikke under 454.200.160 kr.”
efter mere end 70 retsdage afsagde byretten dom i sagen den 3. oktober 2008. dommen er
bygget op med udgangspunkt i de enkelte punkter i kpmg’s rapport.
udover tiltalen for bedrageri af særlig grov beskaffenhed var john rasmussen også tiltalt for
bl.a. flere forhold af skyldnersvig af særlig grov beskaffenhed og momssvig af særlig grov
beskaffenhed efter straffelovens § 289.
i præmisserne har byretten vedrørende forhold i skrevet følgende:
                ”efter forklaringerne fra revisorerne om revisionsrapportens udfærdigelse,
                 finder retten, at kpmg´s revisionsrapport, som forsvarerne ikke har indsigelser
                 imod for så vidt angår de talmæssige opgørelser, kan lægges til grund ved
                 sagens afgørelse. revisorernes vurderinger i øvrigt om lovligheden af
                 dispositioner, vurderinger af værdier samt revisorernes oplysninger om
                 manglende bilagsmateriale vil ikke blive lagt til grund som bevist, men vil
                 indgå i rettens vurdering sammen med de øvrige beviser.
                 ved vurderingen af hvorvidt der i regnskaberne forekommer talmæssige
                 oplysninger som gør, at regnskaberne bliver misvisende tages udgangspunkt i
                 revisionsberetningens kapitel 8 om udokumenterede lagertilgange,
                 sammenholdt med kapitel 11 om ombytningsvarer, kapitel 13 om
                 udokumenterede køb og salg, samt i lageroptællingen pr. 8. januar 2000.
                               - 90 -
i regnskabsårene 1997/98 og 1998/99 blev der bogført lagertilgange på i alt
42,235 mio. kr. som nærmere beskrevet i revisionsrapportens kapitel 8. det
lægges til grund at der for disse lagertilgange ikke af revisorerne er fundet
eksterne bilag der dokumenterer de registrerede lagertilgange, f.eks. i form af
fragtbreve, fakturaer m.v. lagertilgangene er konteret på kontiene for
varebeholdning og vareforbrug på varelagerreguleringskonto11200.
efter de af revisorerne afgivne forklaringer om kpmg´s eftersøgning efter de
manglende bilag vedrørende disse lagertilgange sammenholdt med, at de
øvrige bilag til regnskaberne er korrekt anbragt i bilagsmapperne og til de
afgivne forklaringer om bogføringen i øvrigt, herunder revisorernes
forklaringer om, at der var god orden i bilagene, lægges det til grund, at disse
bilag ikke har eksisteret.
lagertilgangene er bogført af bruger-id 2, som er "john". uagtet john
rasmussen har forklaret, at det ikke er ham, som har foretaget disse
bogføringer må det efter de afgivne forklaringer om brugen af edb-systemet
lægges til grund, at bogføringen er foretaget af ham. efterfølgende bogføringer
er foretaget med bruger-id 38 som er "henrik". det lægges navnlig efter
henrik sørensens egen forklaring til grund, at denne del af bogføringen er
foretaget af ham.
de ombytningsvarer, som er omtalt i kapitel 11 er bogført indgået på lageret
ved 6 posteringer i juni 1999, lige før regnskabsafslutningen, jf.
revisionsrapportens kapitel 8. varerne er ifølge revisionsrapportens kapitel 11
og ifølge bogføringen senere returneret til producenterne siemens, fujitsu og
samsung. der er ikke forefundet eksterne bilag for disse returneringer, der
entydigt viser, at disse varer er returneret og modtaget af producenterne. der er
alene fundet kreditnotaer, som bogføringssystemet selv genererede. efter
vidneforklaringerne, herunder specielt guy nelmes forklaring, findes det mod
de tiltaltes forklaringer bevist, at varerne ikke blev returneret således som
bogføringen giver udtryk af. varerne var ligeledes ikke til stede på lageret ved
lageroptællingen den 8. januar 2000.
det fremgår af kapitel 13, at der er registreret en række køb og salg af varer,
hvor man ikke har fundet eksterne bilag. en del af de omhandlede varer er
desuden de varer, som er omhandlet i kapitel 8.
for så vidt angår chips, som ved lageroptællingen den 8. januar 2000 manglede
på lageret bemærkes, at der i stort omfang er tale om varenumre, som er tilgået
lageret uden dokumentation, jf. kapitel 8. der er ikke fundet bilag eller andre
eksterne dokumenter vedrørende disse chips.
på baggrund af ovenstående lægges det til grund, at de anførte chips er bogført
indgået på lageret uden at der foreligger nærmere dokumentation for deres
tilstedeværelse. en del af disse chips er ifølge bogføringssystemet returneret til
producenterne uden at der foreligger ekstern dokumentation herfor. andre er
solgt uden at der er ekstern dokumentation herfor. de resterende som ifølge
                                - 91 -
bogføringen fortsat skulle være på lageret, fandtes ikke ved lageroptællingen
den 8. januar 2000.
på denne baggrund findes det bevist, at disse chips, der i revisionsrapportens
kapitel 8, tabel 62 … er opgjort til en samlet værdi af 39 mio. kr. ikke har
eksisteret. følgelig er de transaktioner, som er beskrevet i revisionsrapportens
kapitel 8, 9, 10, 11 og 13 vedrørende disse chips ikke reelle. bogføringerne af
disse transaktioner har derfor medført, at regnskaberne er misvisende således
om dette er opgjort i bilag kpmg-3.
øvrige chips
for så vidt angår øvrige udokumenterede lagertilgange med en værdi af ca. 3
mio. kr., som er beskrevet i kapitel 8, findes ingen dokumentation for,
hvorledes der er forholdt med disse. på denne baggrund finder retten det ikke
tilstrækkeligt bevist, at disse lagertilgange ikke var reelle.
lageropskrivninger for så vidt angår chips, der ikke er omfattet af
ovenstående
det fremgår af årsregnskaberne, at lagerværdien i regnskaberne er opgjort til
gennemsnitlig anskaffelses- eller kostpris. såfremt den aktuelle
nettorealisationspris er lavere sker der nedskrivning til denne. det er ikke i de
aflagte regnskaber på noget tidspunkt oplyst, at der er sket fravigelse fra dette
princip.
gennemsnitlig anskaffelses- eller kostpris beregnes i concorde-systemet i
forbindelse med genberegning.
kpmg´s gennemgang af concorde xal-systemet, herunder beregningerne i
forbindelse med kontrol af genberegningen viste, at der ikke skete
fejlberegninger ved genberegningen.
det findes på denne baggrund ikke sandsynliggjort, at der skulle være fejl i
concorde-xal systemet, som skulle medføre, at lagerværdien generelt set
ikke blev korrekt udregnet.
i forbindelse med regnskabsaflæggelsen bad de generalforsamlingsvalgte
revisorer ifølge henrik sørensens og john rasmussens forklaringer om at få
dokumentation for markedspriserne på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen.
efter bevisførelsen kan det ikke lægges til grund, at formålet med at få oplyst
markedspriserne skulle være at fastsætte lagerværdien i regnskabet ud fra
markedsprisen, således som de tiltalte har forklaret. efter det i revisorernes
arbejdspapir af 29. september 1999 anførte, var formålet derimod at sikre sig
revisionsmæssigt bevis for, at nettorealisationsværdien ikke var lavere end
anskaffelses- eller kostprisen.
det lægges særligt for så vidt angår regnskabsåret 1999/2000 til grund, at
revisorerne ikke modtog lagerværdierne fra concorde systemet, men modtog
nogle andre værdier på en excel-fil. denne fil var blevet lavet af henrik
                               - 92 -
sørensen. efter indholdet af de 8 andre filer, som gik forud for den fil,
revisorerne fik, sammenholdt med den ovenfor under forklaringerne til kapitel
9 anførte mailkorrespondance mellem henrik sørensen og john rasmussen,
findes det bevist, at revisorerne ikke fik de korrekte værdier fra concorde-
systemet oplyst, men fik nogle andre højere værdier. det findes videre bevist,
at revisorerne ikke var klar over, at de værdier de fik, ikke var de korrekte
gennemsnitlige kost- og anskaffelsespriser fra koncernens bogholderi.
for så vidt angår disse eksisterende lagervarer er de foretagne opskrivninger
ikke i overensstemmelse med koncernens regnskabsprincipper.
opskrivningerne findes derfor at være i strid med årsregnskabslovens § 34.
kapitel 12 og 14
det fremgår af revisionsrapportens tabel 87 …, at forskellen mellem mct´s og
itp´s opgørelser af deres mellemværender er 6,4176 tusd. denne difference
skyldes dels 3 + 5 fakturaer, som bernard senkowski i sin forklaring under
hovedforhandlingen og ved afhøringen i usa har nægtet at have modtaget.
ifølge revisionsrapporten er der ikke fundet eksterne bilag, som dokumenterer
leverancer i henhold til disse fakturaer.
på denne baggrund lægges det til grund, at disse varer ikke har været afsendt,
og at fakturaerne således ikke dækker over reelle salg.
med hensyn til de bogførte lån til itp har bernard senkowski forklaret, at han
ikke har modtaget disse lån, men at han har modtaget betaling for nogle
leverancer, som er foretaget i perioder kort forud for betalingerne, og hvor de
fakturerede beløb stemmer nøje overens med størrelsen af de påståede lån. det
lægges på denne baggrund til grund, at disse betalinger har været betalinger for
leverancer og ikke udlån.
den i kapitel 14 anførte transaktion foregik i december måned 2000. på det
tidspunkt havde bankerne modtaget det senest aflagte kvartalsregnskab.
transaktionen er derfor ikke medtaget i et regnskab, som har været
offentliggjort eller som bankerne har fået som grundlag for kreditudvidelse.
det fremgår af kpmg´s beregninger i kpmg-bilag 3, at denne transaktion
ligeledes ikke er medtaget i de korrektioner, kpmg finder skal foretages i de
aflagte regnskaber.
da transaktionen ikke har været med i et offentliggjort regnskab og i øvrigt er
foretaget på et tidspunkt, hvor mct-koncernens sidste kreditudvidelse var sket
har denne transaktion ingen betydning for bedømmelsen af forhold i, i a og i b.
herefter findes det bevist, at regnskaberne ikke er korrekte for så vidt angår de
i kapitel 12 anførte transaktioner, således som anført i kpmg bilag 3. det
findes derfor bevist, at regnskaberne på disse punkter er i strid med
årsregnskabslovens § 34.
                               - 93 -
kapitel 15
det lægges til grund, at der i dagene op til regnskabsårets afslutning den 30.
juni 2000 blev solgt for 36,735 mio. kr. varer til kiss nordic. disse varer var
oprindeligt produceret til force, som imidlertid havde fået økonomiske
problemer. det fremgår af salgsaftalen, at varerne kunne returneres inden 3
måneder.
varerne blev aldrig fjernet fra mct, men efter 3 måneder returneret.
da aftalen gav køberen en returret i 3 måneder findes salget ikke at være af en
sådan karakter, at det kunne medtages i regnskabet som et salg. varerne burde
derfor have været medtaget som lagerbeholdning i årsregnskabet.
varerne blev efterfølgende under betalingsstandsningen solgt for 6,5 mio. kr.
det er kpmg´s vurdering, at varerne allerede den 30. juni 2000 havde en
meget lavere værdi og burde være afskrevet med ca. 30 mio. kr. i stedet for at
blive registreret som et salg
alene på baggrund af den opnåede pris ved salget i foråret 2001, sammenholdt
med, at der i øvrigt ikke foreligger nærmere oplysninger om disse varers værdi
findes det ikke at kunne lægges til grund, at varerne havde en lavere værdi den
30. juni 2000 og således burde være afskrevet som anført, hvorfor det ikke
findes bevist, at regnskabet burde korrigeres som anført i kpmg bilag-3.
kapitel 16
af aftalerne om kontraktproduktionen fremgår, at råvarerne tilhører
kontraktparten og ikke mct/mcm. varerne befandt sig hos mct/mcm i
forbindelse med forarbejdningen. mct/mcm var forpligtet til at tegne
forsikring for råvarerne under opbevaringen.
det fremgår af bogføringen, at der alene er modtaget et beløb fra
samsung/fujitsu hvert år, svarende til prisen for den forarbejdning,
mct/mcm har foretaget. mcm/mct har ikke haft omkostninger til råvarer i
forbindelse med produktionen. det modtagne beløb er herefter i årsregnskabet,
men ikke i bogføringen, omregnet til et bruttobeløb ved anvendelse af en
avanceprocent på 1,25. dette medfører, at resultatopgørelsens omsætning og
også vareforbrug blev forøget, hvorimod det ikke indvirkede på årets resultat
eller på balancen.
det fremgår af revisionsprotokollen vedr. regnskabsmøde den 29. september
1999, at revisorerne ved den første gennemgang af forholdene vedrørende
kontraktproduktion ville optage en bemærkning herom i regnskabet, men at
revisorerne, efter at john rasmussen havde oplyst, at ejendomsretten til
råvarerne formelt overgik til mct/mcm i forbindelse med leveringen, frafaldt
at komme med en bemærkning herom i regnskabet (protokollen).
                               - 94 -
john rasmussen har forklaret, at dette er korrekt, med videre forklaret, at han
vidste, at ejendomsretten forblev hos leverandørerne, hvilket også fremgår af
kontrakterne.
herefter findes det bevist, at john rasmussen er skyldig i at have foranlediget
misvisende ændringer af regnskabernes omsætning og vareforbrug som anført i
kpmg-bilag 3. da john rasmussen har været bekendt med, at ejendomsretten
ikke var overgået til mct/mcm men fortsat var hos leverandørerne er det
uden betydning for forsætsbedømmelsen, om revisorerne ikke har fundet
anledning til at komme med en bemærkning om forholdet i i årsregnskaberne.
…
forholdet til bankerne
det fremgår af bankernes kreditindstillinger, at de fra mct koncernen modtog
de regnskaber og meddelelser, som koncernen offentliggjorde. bankerne
modtog ifølge forklaringerne fra bankvidnerne ikke andet materiale fra mct,
bortset fra i efteråret 2000 efter offentliggørelsen af det seneste årsregnskab,
hvor man modtog ugentlige rapporter. bankerne havde mulighed for at stille
spørgsmål til koncernens ansatte og fik også de oplysninger de bad om i det
omfang oplysningerne var tilgængelige for offentligheden. det lægges derfor
til grund, at det væsentligste grundlag for kreditvurderingen var mct´s
regnskaber. det lægges videre efter bankvidnernes forklaringer til grund, at
bankerne ikke betvivlede de oplysninger, som fremgik af regnskaberne.
efter bankvidnernes forklaringer lægges det videre til grund, at bankerne ved
bevillingen af kreditter og kreditudvidelser lagde vægt på stigende omsætning,
samt at driften i sig selv gav overskud. bankerne lagde vægt på, at der var et
overskud, således at produktionen ikke skete med tab, mens størrelsen af
overskuddet var af mindre betydning.
som anført ovenfor findes det bevist, at regnskaberne var ukorrekte. det findes
i den forbindelse bevist, at regnskaberne viste for stor omsætning og overskud
af driften, som i virkeligheden gav underskud.
som anført i anklageskriftets forhold i blev der i det hele til sidst ydet 820 mio.
kr. i kreditter. på baggrund af forklaringerne fra bankfolkene må det lægges til
grund, at bankerne ikke ville have ydet kreditter i det anførte omfang på
baggrund af de korrigerede regnskabstal. herefter findes john rasmussen, med
de ændringer som er anført ovenfor, skyldig som beskrevet i anklageskriftets
forhold i i at have formået unibank og den danske bank til at yde koncernen
kreditter som beskrevet.
henrik sørensen deltog i dette som medarbejder i regnskabsafdelingen og
senest som økonomichef. hans medvirken var ikke ubetydelig, men arbejdet
bestod for det meste i at udføre john rasmussens ordre. han findes på denne
baggrund tillige skyldig med de ændringer, som er beskrevet ovenfor.
                                                 - 95 -
                 det følger af det ovenfor anførte, at regnskaberne for mct/mcm var
                 misvisende særligt for så vidt angår omsætning, vareforbrug og resultat.
                 …”
john rasmussen blev også fundet skyldig i andre forhold, og han blev straffet med fængsel i 6
år. john rasmussen blev endvidere idømt en tillægsbøde på 1.150.000 kr. og frakendt retten
indtil videre til at være stifter af eller direktør eller medlem af bestyrelsen i et selskab med
begrænset ansvar, et selskab eller en forening, som kræver særlig offentlig godkendelse, eller
en fond.
henrik sørensen blev straffet med fængsel i 2 år for bl.a. bedrageri af særlig grov karakter.
byretten henviste erstatningskravene fra danske bank og nordea til civilt søgsmål.
8.3. østre landsrets dom
dommen blev anket til østre landsret, som den 2. december 2010 stadfæstede byrettens dom
for så vidt angår john rasmussen, mens henrik sørensen blev frifundet, da landsretten fandt,
at han ikke på strafbar måde havde medvirket til, at selskabets regnskaber var blevet
misvisende.
også landsretten fandt det bevist, at john rasmussen trolle havde foretaget de indtastninger,
der ifølge revisionsrapporten var foretaget af bruger-id-2. landsretten tiltrådte endvidere, at
der ikke havde eksisteret bilag vedrørende de udokumenterede lagertilgange, og at det kunne
lægges til grund, at de chips, som de posterede lagertilgange angiveligt skulle vedrøre, aldrig
havde eksisteret, og at posteringerne var fiktive. landsretten fandt det også bevist, at de af
john rasmussen trolle bogførte lagertilgange i de to regnskabsår med hensyn til
ombytningsvarer, der skulle være returneret til leverandørerne, eller som havde indgået i
udokumenterede købs- og salgstransaktioner eller som ikke fandtes ved lageroptællingen den
8. januar 2000 havde været fiktive med samlet ca. 42 mio. kr. dette havde haft indflydelse på
virksomhedens regnskab, herunder således at bruttoresultatet, de bogførte varebeholdninger
og egenkapitalen blev forøget tilsvarende.
vedrørende opskrivningerne af varebeholdningerne i regnskabsårene 1998/1999 og
                                              - 96 -
1999/2000 henviste landsretten til revisionsrapportens kapitel 9, hvoraf fremgår, at der er i
regnskabsårene 1998/1999 og 1999/2000 var foretaget opskrivninger af varebeholdningerne
på henholdsvis ca. 67 mio. kr. og ca. 233 mio. kr., hvilke opskrivninger blev indtægtsført i
koncernens resultatopgørelse ved reduktion af årets vareforbrug, og at disse opskrivninger
medførte, at egenkapitalen for de pågældende regnskabsår blev forøget med henholdsvis ca.
67 mio. kr. og ca. 146 mio. kr. landsretten henviste endvidere til kpmg- revisorernes
forklaring om, at der i forbindelse med deres arbejde med concorde-systemet ikke havde
været problemer med at følge såvel revisionssporet som transaktions- og kontrolsporet.
landsretten lagde derfor til grund, at concorde-systemets beregning af den gennemsnitlige
anskaffelsespris var korrekt, og at det havde været uberettiget at opskrive værdien af
varelagrene til verdensmarkedsprisen. landsretten lagde endvidere til grund, at de
uberettigede opskrivninger af varelageret til verdensmarkedsprisen havde haft samme
indflydelse på regnskabet som de fiktive lagertilgange.
for så vidt angik ombytningsvarerne til leverandørerne samsung, ibm og fujitsu fandt
landsretten, at der var tale om fiktive ombytningsvarer, og at disse varer havde haft samme
indflydelse på regnskabet som de fiktive lagertilgange og de uberettigede opskrivninger.
det var også landsrettens opfattelse, at virksomhedens regnskaber havde været misvisende,
når det var anført, at itp skyldte penge til virksomheden i form af varegæld og lån.
kpmg havde ifølge revisionsrapporten ikke fundet dokumentation for en række købs- og
salgstransaktioner med 6 samhandelspartnere: comtech, street, itp, marathon, fujitsu og
euroa. landsretten lagde til grund, at transaktionerne med disse samhandelspartnere
overvejende var foretaget af john rasmussen trolle. landsretten fandt, at var ubetænkeligt at
lægge til grund, at de chips, som disse købs- og salgstransaktioner skulle vedrøre, aldrig
havde eksisteret, og at posteringerne var fiktive, og at transaktionerne havde haft indflydelse
på virksomhedens regnskab.
landsretten fandt ligesom byretten, at forholdene omtalt i revisionsrapportens kapitel 15 ikke
kunne tillægges betydning.
landsretten fandt i modsætning til byretten, at forholdene omtalt i revisionsrapportens kapitel
                                              - 97 -
16 om kontraktomsætning ikke kunne tillægges betydning ved bedømmelsen af forhold i, idet
det ikke kunne udelukkes, at john rasmussen trolle havde været af den opfattelse, at den
regnskabsmæssige håndtering af denne produktion havde været berettiget.
herefter fremgår følgende af landsrettens præmisser:
             ”sammenfatning vedrørende revisionsrapporten, herunder i forhold til de
              tiltalte
              det fremgår af kpmg-bilag 3, at de forhold, der er omtalt i
              revisionsrapportens kapitel 8- 16, når der er taget højde for, at visse forhold er
              omtalt i flere kapitler, ville have medført, at årets nettoresultat for
              regnskabsåret 1997/98 havde været negativt med ca. 66 mio. kr., hvorimod
              årsrapporten viste et positivt nettoresultat på ca. 5,2 mio. kr. egenkapitalen for
              dette regnskabsår burde ifølge kpmg have været ca. 84,1 mio. kr., mens
              årsrapporten viste en egenkapital på ca. 155,2 mio. kr.
              for regnskabsåret 1998/99 ville korrektionerne have medført, at årets
              nettoresultat var blevet negativt med ca. 76,2 mio. kr., mens årsrapporten viste
              et positivt nettoresultat på ca. 16,7 mio. kr. egenkapitalen for dette regnskabsår
              burde ifølge kpmg have været positiv med ca. 6,5 mio. kr., mens årsrapporten
              viste en positiv egenkapital på ca. 170,6 mio. kr.
              endelig ville korrektionerne for regnskabsåret 1999/00 have medført, at årets
              nettoresultat var blevet negativt med ca. 191,7 mio. kr., mens årsrapporten viste
              et negativt nettoresultat på ca. 57,8 mio. kr. egenkapitalen for dette
              regnskabsår burde ifølge kpmg have været negativ med ca. 185,6 mio. kr.,
              mens årsrapporten viste en positiv egenkapital på ca. 112,3 mio. kr.
              som det fremgår ovenfor, kan de forhold, der fremgår af revisionsrapportens
              kapital 10, 14, 15 og 16 ikke tillægges betydning ved bedømmelsen af sagens
              forhold i, i a og i b. disse forhold har imidlertid ifølge kpmg-bilag 3 ikke
              haft betydning for reguleringen af nettoresultatet og egenkapitalen i
              regnskabsåret 1997/98 og har kun haft relativt mindre betydning for disse
              poster i regnskabsårene 1998/99 og 1999/00.
              landsretten finder derfor sammenfattende, at regnskaberne i disse regnskabsår
              i meget væsentlig grad har været misvisende i virksomhedens favør såvel i
              relation til nettoresultat som til egenkapital, og dette i en sådan grad, at
              virksomheden reelt ikke har haft et positivt nettoresultat i nogen af de tre
              regnskabsår.
              efter det, der er anført ovenfor, har john rasmussen haft kendskab til de
              forhold, som har gjort regnskaberne misvisende i det omfang, det fremgår af
              revisionsrapportens kapital 8, 9, 11, 12 og 13, herunder som følge af fiktive
              posteringer. der er ikke efter bevisførelsen grundlag for at fastslå, at de
                                               - 98 -
              generalforsamlingsvalgte revisorer har været bekendt med disse misvisende
              forhold, fiktive posteringer eller brud på regnskabsprincipperne. allerede
              derfor er det uden betydning for vurderingen af john rasmussens strafansvar,
              at revisorerne ikke i forbindelse med revisionen er blevet opmærksomme på
              forholdene, og at der på årsrapporterne er givet såkaldt ”blanke”
              revisionspåtegninger. det bemærkes i denne forbindelse, at uanset om de
              generalforsamlingsvalgte revisorer var blevet opmærksomme på de fiktive
              forhold, ville dette ikke have haft betydning for vurderingen af john rasmus-
              sens strafansvar, allerede fordi han selv var bekendt med, at forholdene var
              fiktive.
              …”
landsrettens præmisser vedrørende forholdet til bankerne er sålydende:
             ”forholdet til bankerne, forhold i vedrørende john rasmussen
              det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at de misvisende årsrapporter for
              regnskabsårene 1997/98, 1998/99 og 1999/00 indgik med betydelig vægt i de
              to bankers vurderinger i forbindelse med kreditgivningen til virksomheden. det
              kan endvidere lægges til grund, at bankerne ikke havde kendskab til de forhold,
              som gjorde regnskaberne misvisende. endelig kan det i overensstemmelse med
              forklaringerne fra repræsentanterne for bankerne lægges til grund, at bankerne
              ikke - i hvert fald ikke tilnærmelsesvis i det skete omfang - ville have ydet
              kreditter til virksomheden, hvis disse havde været bekendt med, at
              regnskaberne var misvisende i det ovenfor fastslåede omfang, herunder navnlig
              at nettoresultatet i alle de tre regnskabsår var negativt.
              de kreditter, som begge banker ydede virksomheden, var ydet uden
              sikkerhedsstillelse. det fremgår af indholdet af begge bankers
              kreditindstillinger, at bankerne hver især var opmærksomme på, hvilke
              kreditter den anden bank ydede til virksomheden. endelig fremgår det af en
              rapport fra august 1999, at man i danske bank var opmærksom på, at der var
              en betydelig kreditrisiko i mct.
              landsretten finder imidlertid, at det efter det ovenfor anførte er godtgjort, at
              john rasmussen - navnlig ved fremlæggelsen af de misvisende regnskaber og
              omtalen heraf på møder med bankerne i forbindelse med kreditgivningen -
              retsstridigt har fremkaldt, bestyrket eller udnyttet en vildfarelse hos bankerne
              om virksomhedens økonomiske forhold og derved bestemt disse til at yde
              kreditter i det opnående omfang, hvorved han har indset, at bankernes
              kalkulerede risiko for tab blev væsentligt forøget.
              for så vidt angår anklageskriftets beskrivelse af, at john rasmussen ved
              fondsbørsmeddelelser bestyrkede og udnyttede de urigtige og vildledende
              oplysninger over for bankerne bemærker landsretten, at det ikke nærmere
              under bevisførelsen er præciseret, hvilke specifikke fondsbørsmeddelelser dette
              angår. efter formuleringen af anklageskriftet, og således som sagen er forelagt,
              finder landsretten det herefter betænkeligt at lade denne del af beskrivelsen i
                                                 - 99 -
                 anklageskriftet indgå i domfældelsen.
                 landsretten finder herefter john rasmussen skyldig i forhold i i det anførte
                 omfang.”
i forbindelse med at landsretten tiltrådte, at straffen for john rasmussen var udmålt til
fængsel i 6 år, udtalte landsretten, at der ikke havde været tale om rettergang inden rimelig
tid, idet det første retsskridt var foretaget den 22. februar 2002 ved afsigelse af kendelse om
ransagning, og sagen havde ligget stille i to perioder, sammenlagt ca. 8½ måned som følge af
henholdsvis forhold hos anklagemyndigheden og østre landsret, før landsretten afsagde dom
den 2. december 2010. efter omfanget og karakteren af forhold i fandt landsretten, at straffen
som udgangspunkt burde forhøjes, men når der blev taget hensyn til krænkelsen af emrk
artikel 6, var straffen passende bestemt.
under byrettens behandling af straffesagen blev der afgivet vidneforklaring af itp’s ejer,
bernard senkowski, og det fremgår bl.a. af hans forklaring, at john rasmussen havde bedt
ham gøre ham en tjeneste ved at skrive under på, at itp skyldte mct penge, selv om det
forholdt sig omvendt, idet john rasmussen havde sagt, at hvis han ikke skrev under, var der
en meget lille chance for, at itp ville få sit tilgodehavende fra mct, og at han skrev under for
at undgå, at itp gik konkurs.
9. revisornævnets kendelse
søk klagede ved klageskrift af 1. oktober 2004 over de 4 sagsøgte revisorers udførelse af
revision i regnskabsårene 1998/1999 og 1999/2000 for mct. klageskriftet indeholdt i alt 12
klagepunkter, hvoraf de 5 første vedrørte 1998/1999 og de 7 sidste 1999/2000. ved klagens
indgivelse var søk bistået af kpmg, der som tidligere omtalt havde udarbejdet en rapport.
i revisornævnets kendelse af 6. maj 2009 fremgår følgende vedrørende årsrapporten
1998/1999 og de 5 klagepunkter:
                 ”…
                 vedrørende årsrapporten 1998/99:
                 af hensyn til bedømmelsen af de nævnte forholds beløbsmæssige betydning i
                 forhold til selskabets størrelse, bemærkes, at selskabet i 1998/99 ifølge
                 årsrapporten havde en nettoomsætning på koncernbasis på. 623.117 tkr. og en
                 bruttofortjeneste på 119.048 tkr.
                              - 100 -
egenkapitalen var ved regnskabsårets udløb opgjort til 170.572 tkr., og
balancesummen var 501.763 tkr.
det første klagepunkt, klageskriftets punkt 5.10.
dette klagepunkt vedrører spørgsmålet om værdiansættelsen i det pågældende
regnskabsår af selskabets varelager. der er ifølge klageren foretaget en
opskrivning på mindst 42 mio. kr., der er bogført direkte på resultatopgørelsen.
e&y var udførende og pwc kontrollerende revisor vedrørende dette punkt.
af betydning for bedømmelsen skal særligt fremhæves følgende fra det af
parterne fremlagte bilagsmateriale:
i årsrapporten for 1998/99 anføres på side 30:
"varebeholdninger optages til gennemsnitlig anskaffelses eller kostpris og
nedskrives til nettorealisationsværdi, hvis denne er lavere. anskaffelsespris for
råvarer, hjælpematerialer og indkøbte handelsvarer er leverandørens
fakturapris. kostpris for fremstillede færdigvarer omfatter anskaffelsespris for
materialer og direkte løn med tillæg af indirekte produktionsomkostninger."
i et notat af 29. april 1999 fra pwc vedrørende et møde, der to dage tidligere
havde været afholdt mellem regnskabschef henrik sørensen fra mct og
michael nielsen og lars thygesen fra pwc anføres bl.a:
"lagre er en endog særdeles væsentlig regnskabspost i mct koncernen og
udgør pr. 30/6 1998 111 mio ud af en balancesum på 258 mio (45%). af dette
samlede lager udgør færdigvarelageret i moderselskabet ca. 22 mio.
råvarelageret i mcm udgjorde 88 mio."
det anføres endvidere side 4:
"ifølge hs (henrik sørensen) har selskabets praksis omkring
ukuransnedskrivning været følgende: såfremt der ikke har været omsætning
på en vare i 6 måneder, nedskrives den med 50 % (idet chip 'en kan
genbruges, jf. ovenfor), og har der ikke været omsætning på en vare i 12
måneder, nedskrives den med 100 %. i vore arbejdspapirer fra 1997/98 kan
jeg nu kun finde refereret et princip, der hedder ingen omsætning på et
varenummer i 12 måneder fører til en nedskrivning på 50 %.
det er aftalt med hs, at han laver en opfølgning på omsætningen i 1998/1999
på de varenumre, hvorpå der blev nedskrevet i 1997/1998. dette foretages for
at give revisionsbevis for tilstrækkelig- heden af nedskrivningen. vi skal
gennemgå dette ved den løbende revision."
i et notat af 17. maj 1999 betegnet "audit strategies memorandum" udarbejdet
af e&y ved erling lauridsen og arne b. jepsen anføres bl.a:
"da koncernen siden introduktionen på fondsbørsen har haft problemer med
at opfylde egne budgetter, og senest i forbindelse med offentliggørelsen af
halvårsresultatet har nedjusteret forventninger til årets resultat, skal vi i vor
revision være ekstra opmærksom på de områder, hvor virksomheden måske
                              - 101 -
har problemer med at leve op til halvårsmeddelelsens forventninger, idet
virksomheden her kan blive fristet til at foretage visse reguleringer for at
tækkes investorerne."
det anføres endvidere specifikt side 2 og side 4 om varelageret:
"varebeholdningen udgør det kritiske område i virksomheden. pr. 30. juni
1999 forventes de samlede varebeholdninger af både råvarer og færdigvarer
at udgøre i størrelsesordnen 100-120 mill.kr.”
baseret på vores gennemgang er der ikke sket nogen væsentlige ændringer i det
overordnede kontrolmiljø og vi anser det stadig for betryggende. med
ansættelsen af henrik sørensen (regnskabschef) samt bjarne krogh (finansiel
kontroller) er funktionsadskillelsen i økonomifunktionen meget god.
problemet er stadig at john trolle er den eneste, der rigtigt er inde i lageret,
og han har mulighed for at gå ind og justere lagerværdien, hvilket er en
svaghed i systemet, idet disse justeringer ikke bliver dokumenteret godt nok.
henrik sørensen har lovet at få udarbejdet forretningsgangsbeskrivelser på
de væsentlige områder."
pwc har i et notat af 27. september 1999 redegjort for den af pwc foretagne
gennemgang af e&y's arbejdspapirer på bl.a. dette punkt. det er pwc's
konklusion, at visse forhold burde drøftes med ledelsen, men der er ikke rejst
væsentlige indvendinger.
i notatet anføres blandt andet:
"e&y har ikke kunnet konstatere, om varelageret er værdiansat til
gennemsnitlig anskaffelsespris, idet der er foretaget en såkaldt
"genberegning" i varelagersystemet, som har medført en forøgelse af
varelagerets værdi med ca. 50 mio kr. og en tilsvarende reduktion af
vareforbruget. der er ikke sikkerhed for, hvilke sammenhænge der gør sig
gældende i denne genberegning, hvilket er omtalt i revisionsprotokollen."
i et notat af 6. oktober 1999 udfærdiget af e&y med betegnelsen "varelager"
anføres bl.a, at visse konkrete varegrupper er overvurderet med ca. 27,8 mio kr.
om genberegningen anføres bl.a.:
"virksomhedens argumentation for genberegningsværdien, er at der mellem
mange varer er et samspil via styklisterne, hvorfor det ikke giver et rigtigt
billede at analysere varenumrene enkeltvis. vi har forgæves forsøgt et
gennemskue matematikken i genberegningen og vi er derfor af den opfattelse, at
det er nødvendigt at konsultere en concorde programmør. virksomheden har
ikke villet imødegå os på dette punkt.
om en konkret varekategori anføres, at den bogførte værdi på ca. 78,9 mio kr.
                               - 102 -
"efter normale principper og danske regnskabsvejledninger" skulle nedskrives
med ca. 13,5 mio kr. "da selskabets ledelse ikke mener, at dette vil give et
retvisende billede, vurderer vi alle varenr. som et samlet lager".
i revisionsprotokollen for 1998/99 af 5. oktober 1999 anføres under
"værdiansættelse af varebeholdninger ":
"vi har konstateret, at den løbende beregning af gennemsnitlig anskaffelses-
eller kostpris sker korrekt.
i forbindelse med regnskabsårets afslutning foretages der imidlertid i selskabets
lagerstyringssystem en såkaldt genberegning af varebeholdningernes værdi.
genberegningen sker efter det oplyste for at justere for ændringer i anskaffelses-
eller kostprisen for en vare opstået i perioden mellem tidspunktet for intern
registrering af en salgsordre og det endelige produktions- og salgstidspunkt.
genberegningen medfører i 1998/99 en forøgelse af varebeholdningernes værdi
på statusdagen på ca. 50 millioner dkk og en tilsvarende reduktion af
vareforbruget for regnskabsåret 1998/99.
vi har forsøgt at efterprøve den foretagne genberegning med henblik på at
vurdere dens konsekvenser for beregningen af gennemsnitlig anskaffelses- eller
kostpris. vi har imidlertid måttet konstatere, at det ikke umiddelbart er teknisk
muligt at nå til en underbygget og dokumenteret konklusion om, hvilke
sammenhænge der gør sig gældende i forbindelse med genberegningen, og
dermed om varebeholdningerne er værdiansat til korrekt opgjort gennemsnitlig
anskaffelses- eller kostpris.
denne usikkerhed har givet os anledning til at drøfte forholdet med
administrerende direktør john trolle. john trolle har oplyst, at concorde xal i
regnskabsåret 1999/2000 vil blive erstattet af et nyt lagerstyringssystem. i det
nye lagerstyringssystem er det efter det oplyste ikke nødvendigt at foretage en
genberegning for at opgøre værdien af selskabets varebeholdninger. på det
grundlag har john trolle ikke ønsket, at der anvendes yderligere ressourcer på
at underbygge og dokumentere genberegningen i concorde xal."
det anføres endvidere, at john trolle har oplyst, at han anslår værdien af
varebeholdningerne som væsentlig højere end den i årsregnskabet opførte værdi,
på grund af en forventning om stigende priser. herefter anføres i protokollen:
"vore stikprøvevise analyser bekræfter direktionens vurdering, og på det
grundlag har vi herefter fundet værdiansættelsen af selskabets varebeholdninger
for forsvarlig."
på denne baggrund anfører statsadvokaten, at årsrapporten for 1998/99 er
behæftet med væsentlige fejl, da det ikke i årsregnskabet var oplyst, at der var
sket opskrivning med 42.023 tkr., og at dette beløb i øvrigt ikke skulle have
været indtægtsført, men bundet som en opskrivningsreserve på egenkapitalen.
klagepunktet er formuleret som følger:
punkt 5.10.
                              - 103 -
efter statsadvokatens opfattelse burde pwc og e&y på baggrund af de
gennemførte revisionshandlinger have forsynet årsrapporten for mct for
1998/99 med en revisionspåtegning med et forbehold som følge af manglende
revisionsbevis for, at råvarer i koncernregnskabet blev værdiansat
på basis af gennemsnitlig anskaffelsespris, jf daværende bekendtgørelse om
statsautoriserede og registrerede revisorers erklæringer m.v. af 22. februar
1996 § 5, stk. 1, nr. 6. det er efter statsadvokatens opfattelse en skærpende
omstændighed, at revisorerne i planlægningsfasen af revisionen var bekendt
med problemstillingen, ligesom revisionsarbejdet rent faktisk bekræftede, at
det ikke kunne dokumenteres, at råvarelageret var optaget til gennemsnitlig
anskaffelsespris. efter statsadvokatens opfattelse kan kritiske bemærkninger
vedrørende forholdet i revisionsprotokollen ikke erstatte et forbehold i
revisionspåtegningen, jf punkt 4.10 i revisionsvejledning 18 af marts 1991.
på baggrund af ovenstående er det statsadvokatens opfattelse, at
transaktionssporet og kontrolsporet vedrørende opgørelse af gennemsnitlig
anskaffelsespris for råvarelageret ikke var til stede. dette var efter
statsadvokatens opfattelse en overtrædelse af bekendtgørelse om
erhvervsdrivende virksomheders bogføring, årsregnskaber og opbevaring af
regnskabsmateriale af 21. august 1990 § 4. efter statsadvokatens opfattelse
burde dette forhold derfor have været anført som supplerende oplysning i
revisionspåtegningen jf daværende bekendtgørelse om statsautoriserede og
registrerede revisorers erklæringer m.v. af 22. februar 1996 § 6, stk. 2, nr.3.
af e&y 's arbejdspapirer fremgår, at det blev vurderet, at det var nødvendigt
med konsultation af en concordeprogrammør, men at mct ikke ville
imødekomme revisorerne på dette punkt. efter statsadvokatens opfattelse
burde revisorerne ikke have ladet sin revision begrænse som følge af at den
reviderede virksomhed ikke ønskede at afsætte de nødvendige ressourcer.
efter statsadvokatens opfattelse har pwc og e&y ikke dokumenteret at have
opnået tilstrækkeligt revisionsbevis for, at betingelserne var til stede for at
foretage en nettobetragtning ved sammenligning af bogført værdi og
nettorealisationspris for henholdsvis det samlede råvarelager og det samlede
færdigvarelager.
varebeholdningernes væsentlighed taget i betragtning er det endvidere
statsadvokatens opfattelse, at årsrapporten burde have indeholdt oplysning om,
at en væsentlig del af varebeholdningerne var værdiansat til
nettorealisationsværdi. efter statsadvokatens opfattelse burde pwc og e&y
derfor have forsynet årsrapporten for mct for 1998/99 med et forbehold for
manglende oplysninger om, at en væsentlig del af varebeholdningerne var
værdiansat til nettorealisationsværdi, jf. daværende bekendtgørelse om
statsautoriserede og registrerede revisorers erklæringer m. v. af 22. februar
1996 § 5 stk. 1 nr.2.
det andet klagepunkt er betegnet punkt 6.6.
dette klagepunkt vedrører tilstedeværelse og værdiansættelse af
ombytningsvarer. der blev i perioden fra den 11. juni til den 18. juni 1999
                                - 104 -
registreret 6 kreditnotater i mcm 's bogføring, til en samlet nettoværdi af
26.556 th. de pågældende kreditnotaer fandtes ikke i bogholderiet. e&y var
udførende revisor på denne opgave og pwc var kontrollerende. i et notat af
27. september 1999 anføres af pwc bl.a.:
"revisionen af varekreditorerne i usd har givet anledning til at konstatere, at
mct på 3 kreditorer (ibm, samsung og fujitsu) har bogført en række
debetposteringer. der forefindes ingen ekstern dokumentation herpå.
posteringerne er foretaget af john trolle. grundlaget for posteringerne er
efter det oplyste det forhold, at mct har returneret en række defekte varer til de
pågældende leverandører. frem for at optage varebeholdningen med værdi
under "vare-beholdninger" har jt optaget en værdi af forventet kreditnota
under kreditorer.
der hersker dog en vis usikkerhed hos e&y om hvorvidt der er tale om, at mct
skal modtage kreditnotaer eller om hvorvidt mct alene skal modtage
erstatninger for de defekte varer (ombytninger).
beløbsmæssigt er der tale om i alt tusd 3.846 svarende til 27.434 tkr.
omposteringen fra varelager til kreditorer har givet anledning til en driftseffekt
på 878 tkr. driftseffekten skyldes så vidt vides, at der er sket ændringer i
gennemsnitsprisen (faldende) fra tidspunktet for oprindeligt varekøb og indtil
tidspunkt for posteringen af den forventede kreditnota. lagersystemet har taget
varebeholdningerne ud af lageret til den gennemsnitspris, som var gældende på
afgangstidspunktet. såfremt der alene skal modtages erstatninger (ombytninger)
bør forholdet ikke give anledning til driftseffekt.
e&y har forespurgt jt om forholdet og fået den ovenfor angivne forklaring. e&y
har samtidig i revisionen af varelageret konstateret, at lageret af defekte enheder
er faldet meget drastisk i forhold til l/y og har ikke foretaget yderligere.
der er tale om et meget spinkelt revisionsbevis. endvidere har en række af disse
kreditorer nægtet at bekræfte saldiene (der er udsendt saldobreve til samsung og
fujitsu, idet disse kreditorsaldi er i debet). endelig er der ikke modtaget de
faktiske kreditnotaer fra de 3 kreditorer efterfølgende".
i et notat om udført revision vedrørende kreditorer af 11. oktober 1999 anfører
e&y om disse tre kreditorer:
"umiddelbart før status (18/6) er bogført to kreditnotaer på henholdsvis tkr.
2.854 og tkr. 497. disse vedrører ifølge ebl returnerede varer, som john har
bogført kreditnota på. der findes ikke originalbilag fra ibm på disse kreditnotaer.
de to kreditnotaer står pr. 6-9-99 som et tilgodehavende og er således ikke
modregnet i betalingen af den skyldige saldo pr. 30-6-99."
…
"ifølge else b. larsen (controller) er kreditnotaer på tkr. 13.721 og tkr. 2.736
bogført af john. mcm har aldrig fysisk modtaget disse kreditnotaer, hverken før
eller efter status. ej heller har samsung villet bekræfte saldoen overfor den af
                               - 105 -
pwc udsendte saldomeddelelse.
det samme anføres vedrørende fujitsu. herefter fremgår:
"ebl oplyser, at omtalte aftale er mundtlig mellem john og fujitsu.
kreditnotaerne er ifølge ebl bogført på baggrund af varekøb, som mcm har
returneret da den oprindelige ordre tilsyneladende har vedrørt bestilling af
fejldesigns. ebl oplyser, at john har orienteret hende om, at kreditnotaerne
senere vil blive fulgt op af nye fakturaer fra fujitsu. vi har imidlertid ikke kunnet
opnå dokumentation herfor.
det er efter statsadvokatens opfattelse ikke dokumenteret, at bekræftelse fra
leverandørerne vedrørende modtagelse af ombytningsvarer senere blev
indhentet.
i det følgende årsregnskab 1999/2000 blev ombytningsvarer/varebeholdninger
relateret til de 6 kreditnotaer nedskrevet til 0 kr.
på baggrund heraf er klagepunktet formuleret som følger:
punkt 6.6.
bortset fra den indhentede ledelseserklæring foreligger der i revisorernes
arbejdspapirer ikke dokumentation for, at der er gennemført revisionshandlinger
vedrørende tilstedeværelsen og værdiansættelsen af ombytningsvarer optaget
med 26.556 tkr. i koncernregnskabet for mct.
det er efter statsadvokatens opfattelse ikke i overensstemmelse med god
revisionsskik alene at basere sin revision af tilstedeværelse og værdiansættelse af
ombytningsvarer på den indhentede ledelseserklæring.
efter statsadvokatens opfattelse burde pwc og e&y derfor have forsynet
årsrapporten for mtc for 1998/99 med et forbehold for manglende
revisionsbevis for, at ombytningsvarer i koncernregnskabet var til stede og
værdiansat korrekt, jf daværende bekendtgørelse om statsautoriserede og
registrerede revisorers erklæringer m.v. af 22. februar 1996 § 5, stk. 1, nr.6.
det tredje klagepunkt er betegnet punkt 7.5.
dette klagepunkt vedrører spørgsmålet om tilstedeværelse og den korrekte
værdiansættelse af defekte varer, der ikke var omfattet af forrige klagepunkt.
e&y var udførende og pwc kontrollerende revisor vedrørende dette
spørgsmål. de defekte varer er i e&y's arbejdspapirer optaget med en værdi
af 13.405 tkr.
det fremgår af e&y's arbejdspapirer, at der er foretaget stikprøvevis
optælling af hovedlageret. af et notat af 1. juli 1999 herom fremgår bl.a:
"som det fremgår af ovenstående oversigt har vi ved vores stikprøvevise
kontroloptælling konstateret 3 fejlbehæftede poster ud af en stikprøvestørrelse
på 35 stikprøver. den samlede økonomiske effekt af differencerne kan
                               - 106 -
opgøres til ca. 20 tkr.
det er statsadvokatens opfattelse, at der alene er foretaget optælling på
hovedlageret og dermed ikke optælling af defekte varer.
af førnævnte notat fra pwc af 29. april 1999 fremgår vedrørende dette:
"omkostningerne vedrørende returnering af defekte varer er efter det oplyste
forholdsvis beskeden. der er ingen garantihensættelser opført i regnskabet.
selskabets supportchef michael iversen kan efter det oplyste udskrive en
statistik over samtlige henvendelser vedrørende returnering af tidligere solgte
produkter. denne kan revisionsmæssigt anvendes dels til at spotte eventuelle
væsentlige lagre af produkter, som historisk har været defekte, og dels til at
skønne over muligheden for væsentlige ikke afsatte garantiomkostninger.
de tidligere returnerede defekte varer optages til en eller anden lagerværdi.
jeg er ikke klar over hvordan denne fastsættes, men argumentet er som
tidligere nævnt, at chip’n kan loddes af og genanvendes eller sælges."
det anføres i klageskriftet, at revisorerne ikke har foretaget en vurdering af,
hvorledes en vares nettorealisationsværdi blev påvirket af, at varen var
registreret som defekt. revisorerne har alene sammenlignet bogført stykpris
med gennemsnitlig salgspris på varer afhændet i perioden 1. juli til 20.
september 1999 og har undladt at optælle defekte varer.
på baggrund heraf er klagepunktet formuleret som følger:
punkt 7.5.
det er statsadvokatens opfattelse, at pwc og e&y ikke har dokumenteret at
have opnået tilstrækkeligt revisionsbevis vedrørende tilstedeværelse og
værdiansættelse af defekte varer på 13.405 tkr. til at være i stand til at afgive
revisionspåtegning uden forbehold på årsrapporten for 1998/99 for mct.
det fjerde klagepunkt er betegnet punkt 8.6.
dette klagepunkt vedrører værdiansættelsen af et tilgodehavende hos en kunde
i usa. pwc var udførende og e&y kontrollerende revisor. pr. 30. juni 1999
udgjorde den pågældende kunde, innovative technology products, (itp) gæld
til mct 40.379 tkr., heraf ca. 15.000 tkr. der havde været forfaldent i mere end
9 måneder. der foretoges ikke systematisk rykning af denne kunde. john trol-
le oplyste angiveligt, at der var tale om et personligt ejet firma med en meget
velhavende ejer. det havde ikke været muligt for pwc at indhente et regnskab
for itp, og en henvendelse til dun & bradstreet gav ikke noget anvendeligt
resultat. pwc accepterede john trolles vurdering af, at tilgodehavendet alene
var behæftet med sædvanlig debitorrisiko. e&y konkluderede efterfølgende, at
gennemgangen af pwc's arbejdspapirer på dette punkt ikke gav anledning til
bemærkninger. i revisionsprotokollen anføres herom bl.a.:
"selskabet har på statusdagen et tilgodehavende hos en amerikansk kunde -
itp - på 5.605 tusd eller 40.379 tdkk. ud af det samlede tilgodehavende
                              - 107 -
vedrører 3.950 tusd en række fakturaer fra henholdsvis ultimo 1997 og
kalenderåret 1998, mens det resterende tilgodehavende på 1.655 tusd
væsentligst vedrører salg i perioden op mod regnskabsårets afslutning.
tilgodehavendet er ikke omfattet af selskabets debitorforsikringsaftale.
samtidig har selskabet på statusdagen en gæld til itp på 375 tusd eller 2.702
tdkk. medio september har memory card manufacturing a/s betalt
hovedparten af denne gæld, mens 1tp alene har indbetalt 798 tusd af
memory card manufactring as' tilgodehavende. der er ikke sket forrentning
af tilgodehavendet.
ifølge john trolle vil man fremadrettet indføre en ny procedure, således at
gæld som følge afkøb hos itp modregnes i memory card manufacturing a/s'
tilgodehavende hos itp i stedet for som nu, hvor gælden betales kontant.
…”
af referatet fra et regnskabsmøde den 29. september 1999 med deltagelse af
samtlige indklagede revisorer og john trolle fremgår herom bl.a:
"problemstillingen vedr. mcm tilgodehavender hos itp, street technology
inc. samt marathon technology inc. blev drøftet og jt bekræftede de faktuelle
forhold, som de var beskrevet i protokoludkastet. det blev aftalt med jt, at det i
protokollen tilføjes følgende "john trolle redegjorde endvidere for de
branchemæssige vilkår, herunder at det er normal kutyme, at der i perioder ydes
lange kreditter mellem nært tilknyttede samarbejdspartnere".
det blev endvidere aftalt, at revisorerne skulle sikre, at forespørgslen til dun
& bradstreet vedr. itp var foretaget korrekt (efterfølgende kontrol heraf
bekræftede, at forespørgslen var foretaget korrekt). pwc skulle endvidere
forespørge sine kollegaer i us om de kunne indhente soliditetsoplysninger
vedr. itp (dette kunne ikke lade sig gøre). jt oplyste, at den indenfor branchen
anvendte metode til kreditvurdering er, at man kontakter 3 til 4 af den
pågældende virksomheds øvrige samarbejdspartnere med henblik på deres
vurdering af kreditværdigheden.
jt ville undersøge, om han inden bestyrelsesmødet kunne formå sådanne
eksterne parter om en udtalelse (dette lykkedes ikke)”.
i et notat udarbejdet af lars thygesen, pwc, anføres om denne debitor med
henvisning til en udregning i et regneark:
"det ses at såfremt kreditorsaldiene ikke løbende var blevet betalt kunne mcm
have nedbragt sit debitormellemværende til ( ...449 tusd). den historiske
udvikling synes således at understøtte jt 's forklaring om, at mellemværendet
vil blive aftegnet i takt med fremtidig modregning ved køb fra itp idet jt
oplyser, at det skal være den fremtidige procedure. derimod må det siges, at
opstillingen ikke i væsentligt omfang synes at understøtte jt' s forklaring om,
der lige så tit har været nettogæld til itp- dette har kun været tilfældet i juli,
august og september 1997 samt i januar 1998. ligeledes synes en gennemgang
af debitorkontokort for perioden 1/7 1997 -30/ 6 1998 ikke at understøtte jt's
                               - 108 -
oplysninger om udligning "forfra" i stedet for "bagfra". rent faktisk synes
det klart at fremgå af kontokortet, at itp løbende betaler mcm 's fakturaer i
takt som de forfalder, bortset fra de fakturaer, som er åbne pr. 30/6 1999.
vi har indhentet oplysninger fra dun & bradstreet på itp jf. wps. denne
oplysning kan imidlertid ikke tillægges synderlig revisionsbevisværdi i
relation til værdiansættelsen, idet den ikke har karakter af en
soliditetsoplysning. det bemærkes dog, at itp er et "inc.", dvs. et selskab. vi
har via d&b søgt at indhente årsregnskabet for itp, men dette er ikke
offentligt tilgængeligt.
vi har ligeledes indhentet kontokort på mct usa 's mellemregning med
itp jf. regneark dette viser imidlertid ikke særlige saldi, som kan tages i
betragtning fsv. angår vurderingen af værdiansættelsen af i mcm.
konklusionen er, at vi ikke er i stand til at imødegå jt 's skøn, hvorfor vi
henholder os til jt's oplysninger. vi vil dog omtale debitor i
revisionsprotokollen."
der måtte efterfølgende i december 1999 foretages betydelige hensættelser
vedrørende denne debitor, og i den følgende årsrapport for 1999/2000 var
tilgodehavendet nedskrevet med 27.613 tkr.
klagepunktet er formuleret som følger:
punkt 8.6.
efter statsadvokatens opfattelse kan revisionen af itp's betalingsevne ikke alene
baseres på oplysninger fra selskabets administrerende direktør. efter
statsadvokatens opfattelse har revisorerne således ikke opnået et tilstrækkeligt
revisionsbevis for værdiansættelsen af mcm's tilgodehavende hos itp pr. 30.
juni 1999 på 40.379.tkr.
efter statsadvokatens opfattelse burde pwc og e&y på baggrund af de
gennemførte revisionshandlinger have forsynet årsrapporten for mtc for 1998/99
med et forbehold for manglende revisionsbevis for, at tilgodehavende hos itp i
koncernregnskabet var værdiansat korrekt jf daværende bekendtgørelse om
statsautoriserede og registrerede revisorers erklæringer m.v af 22. februar 1996
§ 5, stk. 1, nr.6.
efter statsadvokatens opfattelse kan beskrivelse af forholdet i revisionsprotokollen
ikke erstatte et forbehold i årsrapporten, jf revisionsvejledning 18 af marts 1991
punkt 4.10.
det femte klagepunkt er betegnet punkt 9.8.
dette klagepunkt vedrører såkaldt kontraktomsætning. pwc var udførende og
e&y kontrollerende revisor. vedrørende en af de væsentlige kunder, samsung
semiconductor europe, (sseg) anvendtes regnskabsmæssigt en teknik, der
er beskrevet i et notat udarbejdet af lars thygesen i pwc's arbejdspapirer.
                              - 109 -
"kontraktproduktion vedrører den situation, at samsung i princippet kommer med
samtlige råvarer (chips, printplader m. m.) og får mcm til at samle det. for dette
modtager mcm et vederlag. ejendomsretten til råvarerne forbliver samsungs
under hele processen.
dette vederlag omregnes ved opstilling af årsregnskabet for mcm til dette beløb
for omsætning henholdsvis vareforbrug, som vederlaget i form af
bruttofortjeneste ville være udtryk for, såfremt det var mcm der for egen
regning og risiko havde indkøbt råvarerne og foretaget bearbejdningen. der
anvendes en fiktiv/skønnet bruttoavance på 1,25 % i beregningen.
efter min opfattelse er denne behandling - såfremt det er tilfældet, at risikoen for
råvarerne aldrig overgår til mcm- ikke retvisende, slet ikke uden fyldestgørende
omtale heraf i regnskabet. det er derfor min opfattelse, at vi skal diskutere dette
med selskabet. iht. e&y (erling lauridsen) blev fremgangsmåden drøftet ifm.
børsprospektet, hvorfor jeg afventer diskussion herom med mni/hbi. "
af et referat af førnævnte regnskabsmøde den 29. september 1999, hvori
deltog samtlige fire indklagede revisorer samt direktør john trolle, fremgår
vedrørende dette spørgsmål:
"jt redegjorde for den anvendte praksis omkring kontrak-tsproduktion, herunder
at der i forbindelse med levering af komponenter /chips fra kontraktskunden, sker
formel overgang af ejendomsretten (dette blev efterfølgende overfor mni af jt
dokumenteret ved eksempler på formelle købs- og salgsordrer samt formelle
bekræftelser af ordrerne.) som følge heraf blev det besluttet at slette særskilt afsnit
herom i protokollen, herunder vor anbefaling af i regnskabet at omtale den
anvendte praksis hvorefter dækningsbidraget omregnes til normal omsætning og
vareforbrug…”
af aftale gældende fra 1. oktober 1998 mellem samsung semiconductor
europe gmbh, tyskland, og mct fremgår bl.a.:
"17. consigned material
any ownership rights in the consigned material shall remain with sseg and
shall not be transferred to mct…”
statsadvokaten har bl.a. med henvisning til, at det ikke af aftalen mellem
sseg og mcm fremgår, at ejendomsretten overgår til mcm, rejst følgende
klage:
punkt 9.8
efter statsadvokatens opfattelse burde pwc og e&y have forsynet
årsrapporten for mct for 1998/99 med et forbehold vedrørende manglende
revisionsbevis for, at der var grundlag for at indregne kontraktomsætning med
183.600 tkr. og tilknyttet vareforbrug med 181.304 tkr. i koncern- regnskabet, jf
daværende bekendtgørelse om statsautoriserede og registrerede revisorers
erklæringer m. v. af 22. februar 1996 § 5, stk. 1, nr 6.
                                              - 110 -
                sammenfattende har statsadvokaten om regnskabsåret 1998/1999 gjort
                gældende, at
                 - årsrapporten for mtc ikke har været retvisende på en række væsentlige
                     områder.
                 -   pwc og e&y har ikke gennemført revisionen i overensstemmelse med god
                     revisionsskik.
                 -   revisorerne havde ikke tilstrækkeligt grundlag til at afgive "blank"
                     påtegning.
                 -   det er en skærpende omstændighed, at selskabet var børsnoteret, samt at
                     flere forhold hver for sig kunne have begrundet et forbehold i
                     revisionspåtegningen.
                …”
de indklagede revisorers advokater kommenterede de enkelte klagepunkter, og revisorerne
afgav forklaring for revisornævnet. de indklagede påstod principalt klagen afvist, subsidiært
at visse bilag skulle udgå af sagen, da klagen var baseret på revisionsfaglige vurderinger
foretaget af kpmg, og kpmg kunne ikke anses for uafhængig og habil.
revisornævnet fandt ikke, at kpmg’s bistand til søk kunne føre til sagens afvisning.
revisornævnets afgørelse vedrørende de 5 klagepunkter er sålydende:
                ”indledningsvis bemærkes, at det følger af § 57, stk. 3, i lov om godkendte
                revisorer og revisionsvirksomheder af 17. juni 2008, der trådte i kraft den 1.
                juli 2008, og § 30, stk. 4, i den tidligere lov nr. 302 af 30. april 2003 om
                statsautoriserede og registrerede revisorer, at spørgsmål om overtrædelser, der
                er begået før lovens ikrafttræden, afgøres efter de hidtil gældende regler.
                denne sag afgøres derfor efter lov om statsautoriserede revisorer af 30. juni
                1998 og den dagældende erklæringsbekendtgørelse og revisionsstandarder.
                videre bemærkes overordnet i relation til den bevismæssige vurdering, at det
                følger af revisionsvejledning nr. 1 fra marts 1993, pkt. 7.13, at revisors
                arbejdspapirer skal dokumentere arten og omfanget samt resultatet af det
                udførte arbejde.
                nævnet finder endvidere anledning til at bemærke, at nævnet er opmærksom
                på, at der i forbindelse med efterforskningen er fremkommet oplysninger, der
                ikke var tilgængelige for de indklagede ved revisionen. nævnet har således
                alene lagt vægt på oplysninger, der var kendt eller burde have været kendt for
                de indklagede på tidspunktet for den udførte revision.
                generelle indledende bemærkninger vedrørende årsrapporten for
                               - 111 -
1998/1999.
nævnet bemærker, at det forhold, at de to revisionsfirmaer har delt opgaverne
imellem sig, ikke kan føre til en differentieret bedømmelse af deres respektive
ansvar, da de begge har underskrevet årsrapporten og dermed på lige fod står
inde for de revisionsmæssige konklusioner, der er indeholdt heri.
det anføres i ovennævnte "audit strategies memorandum" fra maj 1999, som
er udarbejdet af de indklagede erling lauridsen og arne b. jepsen, at
virksomheden, der som anført var børsnoteret, har haft problemer med at leve
op til forventningerne, og at virksomheden derfor "kan blive fristet til at
foretage visse reguleringer for at tækkes investorerne." bedømmelsen af de
indklagedes adfærd må ses i lyset af, at de selv var opmærksomme på, at
virksomheden kunne have interesser som beskrevet. generelt må en sådan
iagttagelse efter nævnets opfattelse medføre, at kravene til revisors
agtpågivenhed skærpes.
vedrørende de enkelte klagepunkter for 1998/1999:
ad klagepunkt 5.10.
af årsrapporten for mct for 1998/99 fremgår under anvendt
regnskabspraksis, at varebeholdninger med udgangspunkt i gennemsnitlig
anskaffelsespris nedskrives til nettorealisationsværdi, hvis denne er lavere.
det fremgår af revisionsprotokollatet af 5. oktober 1999, at "genberegning
medfører i 1998/99 en forøgelse af varebeholdningernes værdi på statusdagen
på ca. 50 mio. dkk..."
der henvises i revisionsprotokollatet til direktørens vurdering, hvorefter
nettorealisationsværdien af selskabets varebeholdning (under et) er væsentlig
højere end værdien opført i årsrapporten.
dette udsagn muliggør opskrivning i forhold til gennemsnitlig kostpris og
medfører, at op - og nedskrivninger ses som et nettobeløb.
de indklagede har anført, at de ikke havde eller burde have haft viden om, at der
skulle være sket en opskrivning af varebeholdningernes værdi. de indklagede
havde opnået tilstrækkeligt revisionsbevis for, at varebeholdningerne var
værdiansat til gennemsnitlig anskaffelses- eller kostpris.
varebeholdninger udgjorde ifølge årsrapporten for 1998/1999 s. 33 over 60 %
af balancesummen på 501 millioner kr.
årsrapporten og revisionsprotokollatet for 1998/1999 er dateret 5. oktober 1999.
e&y's konklusion på revisionen af varelageret i mcm er dateret 6. oktober
1999, og må således antages at være udtryk for opfattelsen på
erklæringstidspunktet.
pwc 's opfattelse fremgår af notat af 27. september 1999 vedrørende
                               - 112 -
gennemgangen af e&y's arbejdspapirer på dette punkt.
begge arbejdspapirer afslører væsentlige svagheder i de fremkomne
revisionsbeviser, og nævnet finder ikke, at der er opnået en begrundet
overbevisning om varebeholdningernes rigtighed. de under sagen fremkomne
synspunkter og fremlagte bilag ændrer ikke herved.
nævnet bemærker herved navnlig, at det i pwc's notat af 29. april 1999 s. 4 er
anført, at oplysningerne fra regnskabschef henrik sørensen om den praksis,
der har været anvendt ved ukuransnedskrivning, ikke er i overensstemmelse
med den praksis, der fremgår af revisorernes egne arbejdspapirer fra det
foregående år.
nævnet bemærker videre, at det må betragtes som usædvanligt, at den
administrerende direktør i en børsnoteret virksomhed selv foretog
varelagerreguleringer, der ifølge førnævnte "audit strategies memorandum" efter
revisorernes opfattelse ikke blev dokumenteret godt nok. også dette forhold
burde have givet de indklagede anledning til forstærket opmærksomhed.
de indklagede har anført, at der i stedet blev foretaget væsentlig substansrevision.
nævnet finder ikke, at den gennemførte substansrevision under de givne
omstændigheder har været. tilstrækkelig. stikprøvevis optælling af varelageret og
analyser af prisudviklingen på mct's råvarer er således ikke tilstrækkeligt
revisionsbevis for, at den gennemførte opskrivning, der af klager er opgjort til 50
mio., var acceptabel.
efter en samlet vurdering - herunder på baggrund af de oplysninger som de
indklagede havde til rådighed og som måtte give anledning til alvorlig tvivl om den
korrekte værdiansættelse af disse for selskabets samlede økonomiske stilling
afgørende aktiver - finder nævnet, at de indklagede, ved at undlade i
revisionspåtegningen at tage forbehold dels for værdiansættelserne og dels for
manglende oplysninger om, at en væsentlig del af varebeholdningerne var
værdiansat til nettorealisationsværdi, skønt denne i revisionsprotokollen oplyses at
være højere end anskaffelsesprisen, har tilsidesat såvel den dagældende
erklæringsbekendtgørelses § 5, stk. 1, nr. 6, og nr. 2, som regnskabsvejledning 8 af
marts 1992, afsnit 40, hvorefter opgørelse skal foretages for hver vare — eller
sammenlignelig varegruppe - for sig, og dermed har handlet i strid med god
revisionsskik.
nævnet kan endvidere tiltræde, at kritiske bemærkninger i
revisionsprotokollen vedrørende den foretagne genberegning af
varebeholdningernes værdi ikke kan erstatte et forbehold i revisionspå-
tegningen, jf. revisionsvejledning 18 fra marts 1991 punkt 4.10.
derimod finder nævnet ikke, at klager har godtgjort, at transaktionssporet og
kontrolsporet har været utilstrækkeligt. de indklagede frifindes derfor for
denne del af klagepunktet.
ad klagepunkt 6.6.
                               - 113 -
det må lægges til grund, at varebeholdninger til en betydelig værdi blev optaget
som et aktiv i årsregnskabet, baseret på en forventning om, at
medkontrahenterne havde anerkendt eller ville anerkende, at der var tale om
ombytningsvarer. posteringerne var i vidt omfang foretaget af john trolle
selv. kreditnotaer forelå ikke. det anføres i pwc's notat af 27. september 1999,
at en række af kreditorerne havde nægtet at bekræfte saldiene, og at der var
tale om et "meget spinkelt revisionsbevis."
det fremgår endvidere, at de defekte varer var udskilt fra det øvrige lager og
derfor på optællings- tidspunktet fysisk befandt sig på selskabets lager. det
ville derfor ikke være muligt at opnå bekræftelse fra eksterne på, at varerne
var modtaget.
arbejdspapirerne dokumenterer kontrol af lagerets tilstedeværelse, herunder
formentlig også de defekte varer. for så vidt angår værdiansættelsen har de
indklagede særligt koncentreret sig om den fejlagtige indtægtsføring af 878 tkr.
i forbindelse med bogføring foretaget af john trolle.
de indklagede har foranlediget, at de defekte varer korrekt blev
omklassificeret som varelager i stedet for at nedbringe gæld til leverandører.
den fejlagtige indtægtsføring oversteg ikke væsentlighedsgrænsen, som i
planlægningsfasen var sat til 2,5 millioner kr.
beløbet rapporteredes korrekt i revisionsprotokollen under "ikke rettede fejl".
det må anses for sandsynliggjort, at defekte varer jævnligt er returneret og
erstattet af andre. de indklagede havde herefter ikke særlig anledning til at
betvivle, at det også ville være tilfældet for de omhandlede varer.
de indklagede frifindes derfor for dette klagepunkt.
ad klagepunkt 7.5.
det må lægges til grund, at mct i betydeligt omfang har modtaget varer retur,
der er betegnet som defekte. dette, at en vare er defekt, må som udgangspunkt
antages at påvirke værdien heraf i negativ retning, idet der skal tages hensyn til
omkostninger ved at bringe varen i brugbar stand. efter det oplyste lægger
nævnet til grund, at de indklagede imidlertid ikke har foretaget en vurdering
af, hvorledes en vares nettorealisationsværdi blev påvirket af, at varen var
registreret som defekt.
den omstændighed, at ledelsen oplyste, at omkostningerne ved at klargøre en
defekt vare til salg er "forholdsvis beskeden", kunne ikke berettige de indklagede
til at undlade at forholde sig til en sådan eventuel værdiforringelse eller til
behovet for at foretage nedskrivning til dækning af omkostningerne ved at
klargøre den beløbsmæssigt meget betydelige mængde defekte varer til salg.
det må endvidere lægges til grund som ubestridt, at de indklagede ikke har
foretaget stikprøvevis optælling af defektlageret, der er optaget til en værdi af
13,5 millioner kr. de indklagede har dermed ikke behørigt sikret sig
tilstedeværelsen af dette lager.
                               - 114 -
på denne baggrund finder nævnet, at de indklagede ved at undlade i
revisionspåtegningen at tage forbehold for tilstedeværelsen og
værdiansættelserne af disse defekte varer – eller ved at stille krav til ledelsen
om foretagelse af en passende nedskrivning i årsregnskabet – har handlet i
strid med den dagældende erklæringsbekendtgørelses § 5, stk.1, nr. 6 og
derved har handlet i strid med god revisionsskik.
ad klagepunkt 8.6.
indledningsvis bemærkes, at der var tale om et tilgodehavende på over 40
millioner kr. pr. statusdagen. det bemærkes herved, at det fremgår af
årsrapporten for 1998/1999 s.33, at de samlede udestående fordringer udgjorde
knap 149 millioner kr. det anføres i årsrapporten s.30, at tilgodehavender
værdiansættes på grundlag af en individuel vurdering af tabsrisici på de
enkelte debitorer.
de indklagede var som anført i lars thygesens notat af 29. september 1999
opmærksomme på, at samhandelsmønsteret med denne kunde var ganske
atypisk derved, at mct betalte til tiden og undlod at nedbringe sit
tilgodehavende ved modregning. lars thygesen konstaterede også, at hans
gennemgang ikke syntes at understøtte john trolles oplysninger om itp’s
betalingsmønster. dette skal sammenholdes med, at det ikke var muligt, at få
præcise, anvendelige informationer om itp hverken fra dun & bradstreet
eller fra pwc’s kolleger i usa. endelig bemærkes, at det heller ikke lykkedes
for john trolle at skaffe oplysninger om itp fra andre virksomheder, som han
havde oplyst, at han ville gøre.
af det samlede tilgodehavende var ca. 30 millioner kr. overforfaldne på dette
tidspunkt. efter nævnets opfattelse indikerede dette en forøget risiko for, at
itp ikke ville indfri tilgodehavendet. dette forhold understøtter ej heller john
trolles udtalelse om, at det var normal kutyme, at der i perioder ydedes lange
kreditter mellem nært tilknyttede samarbejdspartnere. hvis dette havde været
tilfældet, ville fordringen ikke være registreret som overforfalden. forlængelse
af kredittider kan lige så vel være udtryk for manglende betalingsevne. der er
ikke forelagt oplysninger om, at sikkerhedsstillelse har været drøftet.
efter det således anførte finder nævnet, at de indklagede ved at undlade i
påtegningen på årsregnskabet at tage forbehold for værdiansættelsen af dette
væsentlige        tilgodehavende,     har      overtrådt    den      dagældende
erklæringsbekendtgørelses § 5, stk. 1, nr. 4 og dermed handlet i strid med god
revisionsskik.
det tiltrædes som anført af klageren, at omtale af forholdet i
revisionsprotokollen, der ikke som udgangspunkt er offentligt tilgængelig,
ikke kan erstatte forbehold i regnskabets revisionspåtegning.
ad klagepunkt 9.8.
det fremgår af årsrapporten for 1998/1999 s. 36, at ”øvrig nettoomsætning”
                              - 115 -
udgør 183,6 millioner kr. eller 29,5 % af den samlede nettoomsætning. det må
imidlertid lægges til grund, at der ikke er tale om en omsætning i sædvanlig
forstand men om, at mct har udført arbejde for samsung og har udregnet en
tænkt omsætning baseret herpå.
det er påpeget i lars thygesens notat af 29. september 1999, at
ejendomsretten (risikoen) aldrig overgik til mct, og at det derfor ikke var
korrekt at indregne værdien af varerne i omsætningen.
det af de indklagede anførte om, at mct bar den væsentligste risiko,
understøttes ikke af aftalens ordlyd eller af den anvendte fremgangsmåde
ved fakturering, der alene omfattede et såkaldt "module processing fee",
der i 1998/1999 beløb sig til 2.296 tkr.
det anføres af de indklagede, at john trolle på et møde den 29.
september 1999 oplyste, at der skete overgang af ejendomsretten. dette
skulle angiveligt senere være dokumenteret ved formelle købs- og
salgsordrer.
nævnet bemærker, at sådanne ikke findes i de indklagedes arbejdspapirer
eller i øvrigt er fremlagt for nævnet. oplysningen om overgang af
ejendomsretten stemmer heller ikke overens med den anvendte
faktureringspraksis, der efter det oplyste netop kun omfattede det
føromtalte "module processing fee". på denne baggrund var det ikke
dokumenteret for de indklagede, at ejendomsretten var overgået som
hævdet.
nævnet tiltræder derfor det af klageren anførte om, at de indklagede i
påtegningen på årsrapporten for 1998/1999 burde have taget forbehold
for indregningen af kontraktomsætningen og det dertil knyttede
vareforbrug. ved at undlade dette, har de indklagede overtrådt den
dagældende erklæringsbekendtgørelses § 5, stk. 1, nr. 6 og har dermed
handlet i strid med god revisionsskik.”
de 7 klagepunkter vedrørende årsrapporten 1999/2000:
”vedrørende årsrapporten 1999/2000:
af årsrapporten for 1999/2000 fremgår, at selskabets omsætning for dette
regnskabsår udgjorde 1.266.906 tkr., bruttofortjeneste 207.382 tkr.,
egenkapitalen 112.272 tkr. og balancesummen 1.001.745 tkr.
klagepunkt 11.10 vedrører værdiansættelse af varebeholdninger der er tale om
såvel råvarer som færdigvarer. klagepunktet er således til dels af samme
karakter som punkt 5.10. pwc var udførende og e&y kontrollerende revisor
vedrørende begge kategorier.
det anføres i årsrapporten s. 23, at varebeholdninger er optaget til gennemsnitlig
anskaffelses- eller kostpris og nedskrives til nettorealisationsværdi, hvis denne er
lavere. det er ikke anført, at der kan forekomme opskrivninger. i et
planlægningsnotat af 22. juni 2000 anfører pwc bl.a., at selskabets kontrolmiljø
                                - 116 -
vedrørende rutinetransaktioner er fornuftigt og forsvarligt. derimod anses
selskabets indsats for at sikre en korrekt optagelse af varelager for mindre
tilfredsstillende. det anføres i denne forbindelse:
"for så vidt angår ikke-rutinetransaktioner, herunder selskabets egenindsats for
at sikre en retvisende optagelse i regnskabet af den væsentlige regnskabspost
varelager, er det vores opfattelse, at selskabets kontrolmiljø er mindre
tilfredsstillende. vi vurderer således, at selskabets ledelseskontroller ikke i alle
tilfælde vil være i stand til at opdage og korrigere svigt i applikationskontroller.
mct synes i visse situationer at søge at løse og dokumentere kontrolmæssige og
regnskabsmæssige problemstillinger med en omhu og indsats som burde
forbedres, ikke mindst når henses til at selskabet er børsnoteret og ønsker listing
på nasdaq.
endvidere har selskabet ikke i alle tilfælde demonstreret en fornøden forståelse
for, at det er selskabet, som har bevisbyrden for årsregnskabets udsagn.
det er derfor vigtigt, at revisor forholder sig konstruktiv og kritisk til den
fremlagte dokumentation.
uanset at bestyrelsen består af erfarne erhvervsfolk er jt i kraft af sin
hovedaktionærstatus i stand til at udøve en bestemmende indflydelse på
selskabets forhold. der er derfor risiko for, at bestyrelsen ikke udgør et aktivt
kontrolorgan overfor direktionen.
sammenfattende er det således vor opfattelse, at selskabets kontrolmiljø må
karakteriseres med en risikoprofil som middel til høj."
under "risikovurdering og revisionens udførelse " anføres om varelager og
defekte varer:
"varebeholdninger udsættes for en såkaldt genberegning, hvis baggrund og evne
til at generere korrekte registreringer ikke er fuldt oplyst og dokumenteret.
under varebeholdninger er indeholdt værdi af råvarer, som fysisk er sendt til
ombytning til leverandører. der foreligger kun ringe revisionsbevis vedrørende
tilstedeværelsen af dette lager.
i varebeholdninger indgår en beholdning af defekte varer, som ikke er optalt
og ikke er nedskrevet."
i et bilag til samme notat anføres side 9:
"selskabet anvender concorde som mps-software. heri findes en
genberegningsfunktionalitet, som påvirker værdiansættelsen af varebeholdninger.
baggrunden for denne funktionalitet har selskabet beskrevet mundtligt for revisor,
men der er intet ordentligt kontrolspor. der er ikke foretaget validering af
selskabets beskrivelse af funktionaliteten og systemets evne til at regne rigtigt er
ikke testet."
                                - 117 -
"vi planlægger i august 2000 - før den egentlige revision af årsregnskabet
påbegynder - at revidere funktionalitetens baggrund og evne til at generere
korrekte registreringer ved at udføre dummyregistreringer i et testmiljø."
efterfølgende, i et notat af 23. august 2000, anførte pwc herom:
"selskabet har tidligere oplyst at genberegningen sker samlet for alle lokationer
under et, når et varenummer forefindes på flere lagerlokationer. derfor er det
oplyst, at der kan være en genberegnings effekt på en lagerlokation, selvom der
kun har været tilgangstransaktioner på varenummeret på de øvrige
lagerlokationer. vi har (...) konstateret, at der er sket værdiændringer på en
lagerlokation, selvom der ikke har været tilgangstransaktioner på denne.
…
selskabet er således fortsat ikke i besiddelse af fuldstændig og tilgængelig
dokumentation for systemets genberegningsfunktionalitet. selskabet er derfor
fortsat ikke i fuldt omfang i stand til at dokumentere rigtigheden af de foretagne
genberegningstransaktioner, og dermed om varebeholdningerne er
værdiansat til korrekt opgjort gennemsnitlig anskaffelses eller kostpris.”
e&y har efter gennemgang af pwc's arbejdspapirer for begge
varekategorier konkluderet, at pwc's arbejde var fornuftigt dokumenteret, og
at resterende usikkerhed ikke oversteg væsentlighedsniveauet.
forholdet vedrørende den manglende sporbarhed vedrørende genberegning er
omtalt i revisionsprotokollen af 25. september 2000 med henvisning til
revisionsprotokollen fra det foregående regnskabsår.
efter at selskabet var trådt i betalingsstandsning, konkluderede den tidligere
ansatte jan dyrby i en undersøgelse udført for tilsynet, at egenkapitalen i mct
pr. 30. juni 2000 ville have været negativ med ca. 61 mio kr., hvis der ikke
havde været foretaget opskrivning af varelageret.
de revisionshandlinger, som hhv. e&y og pwc foretog, var ifølge klageren
utilstrækkelige til at sikre, at der ikke fandt opskrivning af varebeholdninger
sted over resultatopgørelsen, da pwc undersøgte, om varerne var optaget til
gennemsnitlig        anskaffelsespris,      mens    e&y       sammenholdt      netto-
realisationsværdien med bogført værdi.
en beregning, foretaget af kpmg for søk på basis af 30 varenumre på mct 's
lager, viser, at den beregnede værdi er 95.385 th. lavere end angivet i
årsregnskabet. endvidere er opskrivningen ikke omtalt i årsregnskabet, og
opskrivningen er ifølge kpmg indtægtsført i resultatopgørelsen og ikke på
egenkapitalen, ligesom der ikke er foretaget opskrivningshenlæggelse. dette
har samlet givet anledning til følgende klagepunkt.
punkt 11.10
                                - 118 -
efter statsadvokatens opfattelse burde pwc og e&y på baggrund af de
gennemførte revisionshandlinger have forsynet årsrapporten for mtc for 1999/00
med forbehold for manglende revisionsbevis for, at varebeholdninger i
koncernregnskabet og årsregnskabet var værdiansat på basis af gennemsnitlig
anskaffelses- eller kostpris, jf. daværende bekendtgørelse om statsautoriserede og
registrerede revisorers erklæringer m. v. af 22. februar 1996 § 5, stk. 1, nr. 6. efter
statsadvokatens opfattelse kan beskrivelse af forholdet i revisionsprotokollen
ikke erstatte et forbehold i årsrapporten jf. daværende revisionsvejledning 18 fra
marts 1991, punkt 4.10.
efter statsadvokatens opfattelse er det en skærpende omstændighed, at
revisorerne også i forbindelse med revisionen af årsrapporten for 1998/99
konstaterede, at der ikke forelå dokumentation for positive
varelagerreguleringer på ca. 50 mio. kr., som relaterede sig til det samme
forhold, som dette klagepunkt omhandler, jf bilag 4q, side 42-43.
på baggrund af ovenstående er det statsadvokatens opfattelse, at
transaktionssporet og kontrolsporet vedrørende opgørelse af gennemsnitlig
anskaffelses- og kostpris for varebeholdninger ikke var til stede. dette er efter
statsadvokatens opfattelse en overtrædelse af § 8 i bogføringsloven af 23.
december 1998. efter statsadvokatens opfattelse burde forholdet derfor have været
anført som supplerende oplysning i revisionspåtegningen, jf daværende
bekendtgørelse om statsautoriserede og registrerede revisorers erklæringer m. v.
af 22. februar 1996 § 6 stk. 2 nr. 3.
efter statsadvokatens opfattelse har pwc og e&y ikke dokumenteret at have
opnået tilstrækkeligt revisionsbevis for, at betingelserne var til stede for at
foretage en nettobetragtning ved sammenligning af bogført værdi og
nettorealisationspris for henholdsvis det samlede råvarelager og det samlede
færdigvarelager.
klagepunkt 12.6 vedrører interne avancer på råvarelageret. pwc var her
udførende og e&y kontrollerende revisor. det anføres i det førnævnte af pwc
udarbejdede planlægningsnotat af 22. juni 2000 bl.a.:
"der er væsentlig samhandel mellem koncernens selskaber. en række selskaber
er alene salgsselskaber med ingen eller kun meget beskedent varelager.
produktionsselskaberne i australien og usa har imidlertid væsentlige lagre,
som kan være handlet internt. selskabet har hidtil ikke været meget opmærksom
på spørgsmålet om aktiveret intern avance. selskabets koncern- rapportering er
på dette punkt mangelfuld…”
i et internt arbejdsdokument af 8. juni 2000 med tilføjelse af 14. september
2000 anfører medarbejdere fra pwc herom bl.a.:
"på baggrund af ovenstående er jeg enig i, at intet indikerer, at der i koncernens
lagre er indeholdt væsentlig intern avance."
e&y har ikke kommenteret disse forhold i sin gennemgang af pwc 's
arbejdspapirer.
                                       15
                              - 119 -
statsadvokaten har på basis af mct's bogføring udarbejdet en oversigt over
stedfundne overdragelser af råvarelageret mellem mct og mct usa.
oversigten viser, at det samlede råvarelager overdrages 8 gange i perioden fra
1. oktober til 26. november 1999 og således, at mct, som pr. 1. oktober var
ejer af varelageret, også er det pr. 26. november. det fremgår endvidere af
oversigten, at transaktionerne fortrinsvis på grund af stigende kurs på usd har
påvirket værdien af råvarelageret med 10.784 tkr.
dette har givet anledning til følgende klagepunkt.
punkt 12.6
det er statsadvokatens opfattelse, at pwc og e&y ikke har dokumenteret at
have opnået tilstrækkeligt revisionsbevis vedrørende interne avancer på
råvarelageret på 10.784 tkr. til at være i stand til at afgive revisionspåtegning
uden forbehold på koncernregnskabet for 1999/00 for mct
det er endvidere statsadvokatens opfattelse, at revisorerne i
revisionsprotokollen burde have omtalt, at mct-koncernen ikke havde et
betryggende system (koncernrapportering) til opgørelse af interne avancer på
varebeholdninger, som skulle elimineres, når der blev udarbejdet
koncernregnskab for mci, jf. revisionsvejledning 18 af marts 1991, punkt
4.12.
klagepunkt 13.5 vedrører tilstedeværelsen af defekte varer. der er således
tale om et klagepunkt, der til dels svarer til punkt 7.5. pwc var udførende og
e&y kontrollerende revisor vedrørende dette. de defekte varer var for
1999/2000 opgjort til en værdi på over 20 millioner kr. det anføres herom i
planlægningsnotat fra pwc af 22. juni 2000 bl.a.
"selskabet har en lagerlokation (dhl)(defekt hoved lager), hvorpå blandt andet
er bogført varebeholdninger for muligvis op til 30 mio dkk. disse
varebeholdninger består af defekte memory- moduler, som returneres fra
kunder m.m. mct har ikke tilstrækkelige rutiner til at sikre tilstedeværelsen af
dette lager, som ligger uoptalt i papkasser mm. der er følgelig intet ordentligt
revisionsbevis for tilstedeværelsen. der er ikke foretaget nedskrivning af
lagerlokationens værdi, da selskabet forventer, at chips 'ene kan loddes af
modulerne og genanvendes med realisation til minimum bogført værdi(...)
der foreligger ingen dokumentation for selskabets vurdering.
jeg har på en forevisning rundt i selskabets lagerhaller fået forevist diverse
papkasser, hvori de defekte moduler er beliggende. jeg kan konstatere, at der
ligger moduler i papkasserne og at selskabets lageroptællingslister er
beliggende ved papkasser. jeg har ikke gjort nogle af beholdningerne til
genstand for en kontroloptælling.
hlo (henrik lund olesen)bekræfter john trolles oplysning om, at dhl -
lokationen er "lukket" for tilgang. alle fejlbehæftede moduler bliver nu
behandlet (repareret eller afloddet) med det samme, og arbejdet med at få
                                 - 120 -
repareret eller afloddet dhl-lokationen er som beskrevet iværksat.
på baggrund af ovenstående er det min samlede vurdering, at tilstedeværelsen
kan accepteres"
på denne baggrund har statsadvokaten rejst følgende klagepunkt:
punkt 13.5.
pwc foretog ikke en stikprøvevis kontroloptælling af defekte varer med en
regnskabsmæssig værdi på 20.340 tkr. dette er efter statsadvokatens
opfattelse i det konkrete tilfælde ikke i overensstemmelse med god
revisionsskik statsadvokaten anser det for en skærpende omstændighed, at
defekte varer ej heller i 1998/99 blev stikprøvevis optalt.
det er statsadvokatens opfattelse, at pwc og e&y ikke har dokumenteret at
have opnået tilstrækkeligt revisionsbevis vedrørende tilstedeværelse af defekte
varer til at være i stand til at afgive revisionspåtegning uden forbehold på
årsrapporten for 1999/00 for mct.
klagepunkt 14.6 vedrører tilgodehavender hos selskabet kiss nordic a/s.
dette selskab var ved udgangen af regnskabsåret 1999/2000 mct's
næststørste debitor med en gæld på 45.500 tkr. e&y var udførende og pwc
kontrollerende revisor vedrørende denne kunde.
det anføres generelt i årsrapporten for 1999/2000, at debitorer er værdiansat
på basis af en individuel vurdering af tabsrisiko.
særligt om tilgodehavender anføres i førnævnte planlægningsnotat af 22. juni
2000, s.12:
"selskabet gør i stigende grad brug af price protection (efterfølgende reduktion
til kunde af faktureret pris) og stock rotation (ret til ombytning af tidligere solgte
produkter). dette medfører indregning af omsætning og avance i forkert periode.
der er ikke indarbejdet reserver til dækning heraf. selskabet opfatter
problemstillingen som uvæsentlig. selskabets holdning er ikke dokumenteret.
kreditnotater efter status gennemgås stikprøvevist."
efter e&y 's gennemgang af materialet anførtes i et internt notat af 28.
september 2000:
"der er tale om en temmelig stor transaktion tæt på statusdagen, som savner
egentlig forretningsmæssig logik. kiss har bekræftet tilstedeværelsen via
saldomeddelelse. herefter resterer vurderingen af værdiansættelsen. så vidt jeg
er orienteret, har vi ikke sikkerhed i konsignationslageret, hvorfor ovenstående
bemærkninger om værdiansættelsen ikke kan anvendes som revisionsbevis."
i et notat af 29. september 2000 fra e&y anføres særligt om kiss nordic a/s:
"vedrørende fordring på kiss nordic a/s er der tale om salg af råvarer til et
konsignationslager beliggende hos mct. vi har stikprøvevis kontrolleret
                                - 121 -
tilstedeværelsen af dette lager uden bemærkninger. ifølge ebl skal fordringen
nedskrives ved tilbagekøb af råvarelageret i takt med produktion af færdigvarer,
som igen skal sælges til kiss nordic a/s. vi har forespurgt, hvorvidt der ligger en
skriftlig aftale på dette arrangement. vi har endnu ikke opnået et endeligt svar
herpå."
pwc anfører i et notat af 29. september 2000, at debitor ikke har betalt
saldoen efter statusdagen, og at tilgodehavendet forudsættes udlignet ved
mct 's forbrug af de komponenter, som er solgt til kiss nordic, ved
produktion af færdigvarer.
statsadvokaten har herefter rejst følgende klagepunkt:
punkt 14.6
efter statsadvokatens opfattelse vil det være usædvanligt, hvis overdragelse af et
væsentligt varelager, hvor lageret ikke leveres, men stadig opbevares af sælger
(konsignationslager) ikke baseres på en skriftlig aftale. revisorerne fik
tilsyneladende ikke et endeligt svar på, om der var indgået en aftale, jf e&y
notat omtalt ovenfor (bilag 14e, side 5). der var derfor følgende uafklarede
forhold af væsentlig betydning, som revisorerne efter statsadvokatens opfattelse
ikke har gennemgået og taget stilling til:
var risikoen for det overdragne råvarelager overgået til kiss nordic a/s - således
at kriteriet for indtægtsførsel i 1999/00 var opfyldt?
hvis mct ikke forbrugte alle varer på kiss nordic a/s' konsignationslager,
hvad skulle der i så fald ske med mct's resterende tilgodehavende hos kiss
nordic a/s (tilgodehavendet skulle udlignes i takt med, at mct forbrugte
konsignationsvarelageret)?
var procedurerne for etablering af konsignationslager til stede (særskilt
bogholderi m. v.)?
efter statsadvokatens opfattelse har revisorerne derfor ikke dokumenteret at have
opnået tilstrækkeligt revisionsbevis vedrørende værdiansættelse af tilgodehavende
hos kiss nordic a/s til at være i stand til at afgive en revisionspåtegning uden
forbehold på årsrapporten for 1999/00 for mct.
revisorerne har ikke udført revisionshandlinger med henblik på at påse, at
risikoen for det overdragne råvarelager rent faktisk var overgået til kiss nordic
a/s senest den 30. juni 2000.
der er efter statsadvokatens opfattelse således ikke indhentet tilstrækkeligt
revisionsbevis for, at kriterierne for indtægtsførsel var overholdt, til at pwc og
e&y var i stand til at afgive revisionspåtegning uden forbehold på årsrapporten for
mct for 1999/00. da der var tale om en væsentlig og usædvanlig transaktion
(nettoomsætning 36.735 tkr.) den sidste dag i regnskabsåret, var dette efter
statsadvokatens opfattelse en nødvendig revisionshandling i det konkrete tilfælde.
endvidere er det statsadvokatens opfattelse, at revisorerne burde have omtalt
                              - 122 -
transaktionen i revisionsprotokollat af 25. september 2000, jf. revisionsvejledning
18 fra marts 1999 punkt 5.10.
klagepunkt 15.6 vedrører tilgodehavender hos den største debitor i
regnskabsåret 1999/2000, euroa technology.
e&y var udførende og pwc kontrollerende revisor vedrørende denne debitor.
den 30. juni 2000 fakturerede mct ved to fakturaer dette selskab for i alt
5.952 tusd, eller ca. 46,6 mio kr. den største enkeltfaktura på denne kunde
havde indtil da udgjort i alt 451 tusd.
vareforbruget på de to førnævnte fakturaer udgjorde 47,6 mio kr. således at
der var et tab ved ordren på ca. 1 mio kr. samlet var der herefter pr. juni 2000
et ikke-forfaldent tilgodehavende hos euroa technology på 50.113 tkr.
ved henvendelse til debitor kunne e&y ikke få bekræftet hele saldoen.
debitor ville ikke bekræfte den ene af to fakturaer af 30. juni 2000. der var
herefter en difference på ca. 20 mio kr.
det fremgik ikke med sikkerhed af fragtbreve og andre dokumenter, som
mct var i besiddelse af, at varerne var afsendt.
i et notat fra e&y af 13. september 2000 anføres således:
"så vi kan konkludere, at der er afsendt to paller til euroa 30/6 2000, men at vi ikke
har fået dokumentation for, at forsendelse dækker begge fakturaer."
i et udateret, men senere notat fra e&y betegnet "notat om revision af
debitorer pr. 30/6-00 og 30/9-00" anføres, at der er en difference mellem mct
og euroa technology på 2.580 tusd. det fremgår, at differencen vedrører
faktura 248546, og at denne ikke er medtaget i mct's egen udsendelse af
saldomeddelelse til debitor. derimod er den indirekte bekræftet ved kontrol af
fragtbreve.
pwc foretog efterfølgende gennemgang af e&y 's arbejdspapirer og
konkluderede:
"der er ikke et 100 % sikkert skriftligt revisionsbevis herfor som følge af
manglende mulighed for entydig kobling mellem mct-fakturanummer og
fragtbreve."
pwc konkluderer dog, at revisionsbeviset samlet set var tilfredsstillende. der
er herefter rejst følgende klagepunkt:
punkt 15.6
efter statsadvokatens opfattelse har revisorerne ikke opnået tilstrækkeligt
revisionsbevis vedrørende tilstedeværelse af tilgodehavendet relateret til
faktura 248546 (2.580 t usd).
efter statsadvokatens opfattelse burde revisorerne endvidere have påset, at
                               - 123 -
modregningen den 10. juli 2000 i faktura 245352 på 3.773 t usd var baseret
på faktura modtaget fra euroa technology. efter statsadvokatens opfattelse
burde modregningen endvidere have medført, at revisor havde undersøgt, om
der reelt var grundlag for at indtægtsføre faktura 245352 på 3.773 t usd i
1999/00.
efter statsadvokatens opfattelse burde pwc og e&y på baggrund af de
gennemførte revisionshandlinger have forsynet årsrapporten for mct for
1999/00 med et forbehold for manglende revisionsbevis for tilstedeværelsen af
tilgodehavende hos euroa technology, jf daværende bekendtgørelse om
statsautoriserede og registrerede revisorers erklæringer m.v. af 22. februar
1996 § 5, stk 1, nr. 6.
revisorerne har ikke udført revisionshandlinger med henblik på at påse, at
risikoen for det overdragne råvarelager rent faktisk var overgået til euroa
technology senest den 30. juni 2000. der er efter statsadvokatens opfattelse
således ikke indhentet tilstrækkeligt revisionsbevis for, at kriterierne for
indtægtsførsel var overholdt, til at pwc og e&y var i stand til at afgive
revisionspåtegning uden forbehold på årsrapporten for mct for 1999/00. da
der var tale om væsentlige og usædvanlige transaktioner (nettoomsætning
46.608 tkr.) den sidste dag i regnskabsåret, var dette efter statsadvokatens
opfattelse en nødvendig revisionshandling i det konkrete tilfælde. da
faktura 248546 først blev udarbejdet efter 6. juli 2000, burde revisorerne
efter statsadvokatens opfattelse have været opmærksomme på, at der var en
reel risiko for, at kriterierne for indtægtsførsel i 1999/00 ikke var til stede.
endvidere er det statsadvokatens opfattelse, at revisorerne burde have omtalt
transaktionen i revisionsprotokollat af 25. september 2000, jf
revisionsvejledning 18 fra marts 1991, punkt 5.10.
klagepunkt 16.7 vedrører aktivering af omkostninger ved en påtænkt, men
ikke gennemført emission på nasdaq. beløbet er optaget som et aktiv under
periodeafgrænsningsposter. e&y var udførende og pwc kontrollerende
revisor vedrørende disse.
selskabet havde i 1999 planer om at søge notering på nasdaq. dette blev dog
foreløbigt opgivet, hvilket fremgår af årsrapporten for 1999/2000.
omkostningerne ved forberedelsen heraf beløb sig til ca. 10 mio. kr., der blev
aktiveret under periodeafgrænsningsposter. e&y har omtalt spørgsmålet kort i
et notat af 28. september 2000. pwc har i et notat af 29. september 2000
anført, at langt det meste af et udarbejdet prospektudkast vedrørende notering på
nasdaq vil kunne genbruges ved en påtænkt kapitalforhøjelse på københavns
fondsbørs.
beløbet blev dog efterfølgende udgiftsført i første kvartal af regnskabsåret
2000/2001.
af et brev af 31. januar 2000 fra pwc til john trolle, som er skrevet på engelsk
og underskrevet af harald birkwald (m2, f3, 27) fremgår, at pwc er antaget
som uafhængig revisor, og at pwc vil revidere koncernregnskab for 3 år i
                                - 124 -
overensstemmelse med de amerikanske krav (gaap).
det fremgår, at formålet er "initial public offering of the company's
securities in the united states . ." pwc vil endvidere medvirke ved den
danske kapitaludvidelse, herunder i samarbejde med e&y.
statsadvokaten har efter gennemgang af aftalegrundlaget vedrørende de afholdte
omkostninger konkluderet, at det udførte arbejde ikke kunne genanvendes i
forbindelse med den påtænkte kapitalforhøjelse på københavns fondsbørs i
efteråret 2000. der er herefter rejst følgende klagepunkt.
punkt 16.7
det er statsadvokatens vurdering, at pwc og e&y burde have forsynet
årsrapporten for mct for 1999/00 med et forbehold for værdiansættelse af
aktiverede børsemissionsomkostninger på 10.682 tkr., jf daværende
bekendtgørelse om statsautoriserede og registrerede revisorers erklæringer m. v.
af 22. februar 1996 § 5, stk. 1, nr. 1.
klagepunkt 17.8 vedrører opgørelse af kontraktomsætning. pwc var udførende
og e&y kontrollerende revisor vedrørende dette. den under punkt 9.8
indgåede aftale med sseg blev fornyet i februar 2000. af den nye aftale
fremgår bl..a:
”…
9.a
…
mct agrees to purchase materials in accordance with each purchase
order and forecast
17. consigned material
any ownership rights in the consigned material shall remain with sseg and
shall not be transferred to mct. mct, however, is responsible for the consigned
material it uses in the manufacture of products and agrees to maintain insurance
coverage adequate to cover any loss of consigned material."
det fremgår af aftalens punkt 4, at "materials" leveres til mct af sseg.
som tilfældet var under punkt 9.8 har mct beregnet kontraktomsætning således,
at det fakturerede vederlag blev omregnet til en skønnet nettoomsætning og et
skønnet vareforbrug, som mct ville have realiseret, såfremt mct selv havde
forestået indkøb af råvarer og faktureret sseg den fulde pris inklusive
forarbejdede varer. der blev beregnet en skønnet nettoavance på 1,25 %.
der blev i årsrapporten for 1999/2000 indregnet kontraktomsætning med sseg
efter disse retningslinier på 155.878 tkr., svarende til 12,3 % af selskabets
nettoomsætning.
i et notat fra pwc af 13. september 2000 anføres bl.a.:
                                           - 125 -
             "selskabet foretager ems af memory-produkter for samsung. selskabet
             fakturerer alene samsung for værdiskabelsen/bruttoavancen, men ved
             udarbejdelsen af årsregnskabet for mct a/s foretages en beregning af hvilken
             bruttoomsætning og vareforbrug, som den fakturerede bruttoavance svarer til.
             denne behandling foretages, da selskabet har risikoen for de af samsung
             leverede råvarer til brug for kontraktproduktionen, og da det alene er af
             praktiske årsager, at mct og samsung alene "netto-fakturerer" hinanden.
             forholdet er ikke kommenteret af e&y i deres gennemgang af
             pwc 's arbejdspapirer.
             klagepunktet er formuleret som følger:
             punkt 17.8
             efter statsadvokatens opfattelse burde pwc og e&y have forsynet
             årsrapporten for mct for 1999/00 med et forbehold vedrørende manglende
             revisionsbevis for, at der var grundlag for at indregne kontraktomsætning
             vedrørende sseg med 155.878 tkr. og tilknyttet vareforbrug med 153.930 tkr. i
             årsrapporten, jf daværende bekendtgørelse om statsautoriserede og registrerede
             revisorers erklæringer m.v. af 22. februar 1996§ 5, stk. 1, nr. 6.
             …”
revisornævnets begrundelse og afgørelse vedrørende disse klagepunkter er sålydende:
             ”…
             generelle indledende bemærkninger vedrørende årsrapporten for 1999/2000.
             som anført ovenfor havde de indklagede accepteret at undlade at tage
             forbehold i årsrapporten for 1998/1999 vedrørende værdiansættelsen af
             varelageret under henvisning bl.a. til, at et nyt lagerstyringssystem ville
             blive indført i 1999/2000, og at dette ville overflødiggøre genberegning.
             i planlægningsnotatet af 22. juni 2000 ansættes væsentlighedsniveauet til
             1 million kr. derudover anføres bl.a., at virksomhedens omhu vedrørende
             visse regnskabsmæssige forhold burde forbedres, at der var risiko for, at
             bestyrelsen ikke udgjorde et aktivt kontrolorgan overfor direktionen, og at
             selskabets kontrolmiljø måtte karakteriseres med en risikoprofil som
             middel til høj. bedømmelsen af de indklagedes adfærd må ses i lyset af, at
             de selv var opmærksomme på disse risici. generelt må sådanne iagttagelser
             efter nævnets opfattelse medføre, at kravene til revisors agtpågivenhed
             skærpes.
             vedrørende de enkelte klagepunkter for 1999/2000:
             ad klagepunkt 11.10.
                              - 126 -
som i årsrapporten for mct for 1998/99 fremgik også af årsrapporten for
1999/2000 under anvendt regnskabspraksis, at varebeholdninger optages
med udgangspunkt i gennemsnitlig anskaffelsespris og nedskrives til
nettorealisationsværdi, hvis denne er lavere. det fremgik heller ikke for
dette årsregnskab, at der kunne forekomme opskrivninger af
varebeholdningerne.
i revisionsprotokollen af 25. september 2000 omtales den manglende
sporbarhed vedrørende genberegningen. det anføres i protokollen, at
selskabet fortsat ikke i fuldt omfang er i stand til at dokumentere
rigtigheden af de foretagne genberegningstransaktioner og dermed, om
varebeholdningeme er værdisat til korrekt opgjort anskaffelses- eller
kostpris. endvidere gentages direktørens vurdering, hvorefter
nettorealisationsværdien af selskabets varebeholdninger overstiger den i
årsrapporten opførte værdi, fra sidste års protokollat.
dette udsagn muliggør som tidligere nævnt opskrivning i forhold til
gennemsnitlig kostpris og medfører, at op - og nedskrivninger ses
som et nettobeløb.
det fremgår af årsrapporten for 1999/2000 s. 25, at
varebeholdninger udgjorde i alt 489 millioner kr. eller næsten
halvdelen af samtlige aktiver, der i alt var opgjort til 1.001.745 tkr.
af den tidligere ansatte jan dyrbys notat fremgår, at egenkapitalen i
mct pr. 30. juni 2000 ville have været negativ med ca. 61 mio kr.,
hvis der ikke havde været foretaget opskrivning af varelageret.
de indklagede konkluderede i notat af 23. august 2000, at selskabet
fortsat ikke var i besiddelse af fuldstændig og tilgængelig
dokumentation for systemets genberegningsfunktionalitet og
dermed heller ikke var i stand til at dokumentere, at
varebeholdningerne var værdiansat til korrekt opgjort gennemsnitlig
anskaffelses- eller kostpris.
de indklagede har anført, at de har gennemført en række
revisionshandlinger, herunder test af stikprøvevis kontrol af at
råvarelageret registreredes til faktisk fakturapris, test af
genberegningsfunktionaliteten i et testmiljø og analyser i relation til
nettorealisationsprisvurderingen og i relation til ukurans
nævnet bemærker hertil, at revisionshandlinger i form af analyser af
nettorealisationsprisvurderingen og test af genberegningen ikke kan
afhjælpe manglende revisionsbevis for korrekt værdiansættelse,
navnlig i betragtning af at de indklagede havde konstateret, at
selskabet fortsat ikke var i besiddelse af fuldstændig og tilgængelig
dokumentation for systemets genberegningsfunktionalitet og dermed
for, at varebeholdningerne blev korrekt reguleret via
genberegningen.
                             - 127 -
efter det således anførte finder nævnet, at de indklagede i
revisionspåtegningen på årsrapporten for 1999/2000 burde have taget
forbehold for manglende revisionsbevis for, at varebeholdningerne i
årsrapporten var værdiansat på basis af gennemsnitlig anskaffelses-
eller kostpris. det tiltrædes som anført af klageren, at det må
betragtes som en skærpende omstændighed, at de indklagede havde
konstateret tilsvarende problemer i det foregående regnskabsår uden at
tage forbehold. det tiltrædes endvidere, at omtale af forholdet i
revisionsprotokollen ikke kan erstatte forbehold i revisionspåteg-
ningen på årsrapporten.
ved at have undladt af tage forbehold i revisionspåtegningen som
anført     har    de indklagede overtrådt          den    dagældende
erklæringsbekendtgørelses § 5, stk. 1, nr. 6, og har dermed tilsidesat
god revisionsskik.
nævnet er endvidere enig med klager i, at der ikke i de indklagedes
arbejdspapirer foreligger dokumentation for, at de indklagede havde
opnået tilstrækkeligt revisionsbevis for, at betingelserne var til
stede for at foretage en nettobetragtning ved sammenligning af
bogført værdi og nettorealisationspris for henholdsvis det samlede
råvarelager og det samlede færdigvarelager.
derimod finder nævnet ikke, at klager har godtgjort, at
transaktionssporet og kontrolsporet har været utilstrækkeligt. de
indklagede frifindes derfor for denne del af klagepunktet.
ad klagepunkt 12.6.
det må som ubestridt lægges til grund, at det samlede varelager
blev handlet mellem mct og dets amerikanske datterselskab 8
gange i oktober og november 1999. den samlede omsætning
udgjorde ca. 4 milliarder kr. bogføringen medførte ifølge det
oplyste ingen ændringer i det fysiske lager eller dets placering.
de indklagede har anført, at valutakursgevinster ved
koncerninterne overdragelser ikke skal elimineres, og at mct var i
stand til at dokumentere elimineringer af intern avance.
det bemærkes hertil, at det af planlægningsnotatet fra pwc af 22.
juni 2000 fremgår, at der er en væsentlig samhandel mellem
koncernens selskaber, og at selskabets koncernrapportering på dette
punkt er mangelfuld.
efter det oplyste var der ikke for de indklagede oplyst nogen
forretningsmæssig begrundelse for disse transaktioner, som
tilsammen repræsenterede et beløb på over 4 milliarder kr. det
tiltrædes derfor som anført af klageren, at den koncerninterne
skabte avance på ca. 10,8 millioner kr. burde have været elimineret
i koncernregnskabet.
                              - 128 -
nævnet finder således, at de indklagede burde have taget forbehold
i revisionspåtegningen på årsrapporten vedrørende de interne
avancer på råvarelageret. ved at undlade at tage et sådant
forbehold, har de indklagede overtrådt den dagældende
erklæringsbekendtgørelses § 5, stk. 1, nr. 6 og har dermed handlet i
strid med god revisionsskik.
nævnet tiltræder endvidere, at de indklagede i revisionsprotokollen
burde have omtalt, at mct koncernen ikke havde et betryggende
system (koncernrapportering) til opgørelse af interne avancer på
varebeholdninger, som skulle elimineres. ved ikke at have
rapporteret dette i revisionsprotokollen har de indklagede overtrådt
revisionsvejledning 18 af marts 1991, punkt 4.12 og dermed ikke
levet op til god revisorskik.
ad klagepunkt 13.5.
det er ubestridt, at defekte varer i henhold til de indklagedes
arbejdspapirer var opgjort til en værdi af ca. 20 millioner kr. som i
det foregående regnskabsår foretog de indklagede ikke stikprøvevis
kontroloptælling.
de indklagede har navnlig anført, at den stikprøvevise
kontroloptælling af hovedlageret gav fuldt tilstrækkeligt
revisionsbevis for selskabets evne til at foretage en nøjagtig
lageroptælling, herunder for, at selskabets optællinger af
defektlageret kunne lægges til grund.
henset imidlertid til at defektvarelageret efter sin karakter kunne
være underlagt andre forretningsgange end hovedlageret og til
indholdet af notatet fra michael nielsson hos pwc, finder nævnet
at tilstedeværelsen af dette varelager måtte anses for behæftet med en
forøget risiko. herefter og i betragtning af den opgjorte betydelige
værdi af defektvarelageret, finder nævnet, at de indklagede ikke
havde opnået et tilstrækkeligt revisionsbevis vedrørende
tilstedeværelsen af defekte varer til at meddele revisionspåtegning
uden forbehold herfor. ved at undlade at tage et sådant forbehold
har       de      indklagede       overtrådt     den       dagældende
erklæringsbekendtgørelses § 5, stk. 1, nr. 6 og derved tilsidesat god
revisionsskik.
ad klagepunkt 14.6
den med kiss nordic a/s indgåede transaktion savnede ifølge de
indklagede selv "egentlig forretningsmæssig logik." det blev ikke
overfor de indklagede dokumenteret, at der var indgået nogen
skriftlig aftale om denne transaktion, der havde en værdi af ca. 45
millioner kr.
                               - 129 -
nævnet bemærker imidlertid, at saldomeddelelse blev bekræftet af
medkontrahenten, at regnskab for kiss nordic a/s ikke gav
anledning til bemærkninger vedrørende dette selskabs betalingsevne,
og at stikprøvevis optælling af kiss nordic a/s's konsignationslager
hos mct blev foretaget. heroverfor kan det forhold, at transaktionen
blev foretaget tæt på statusdagen, at der var tale om et stort beløb, og
at de nærmere betingelser vedrørende arrangementet ikke var oplyst
for revisionen, ikke føre til at anse det for værende i strid med god
revisionsskik, at de indklagede undlod at tage forbehold for
værdiansættelsen af tilgodehavendet i påtegningen på årsrapporten.
de indklagede frifindes derfor for dette klagepunkt.
ad punkt 15.6.
den med euroa technology indgåede transaktion omfattede to
fakturaer med et samlet pålydende på ca. 46 millioner kr. ved
henvendelse til medkontrahenten kunne de indklagede ikke opnå be-
kræftelse på den ene faktura med en pålydende værdi svarende til ca.
20 millioner kr.
dette skal sammenholdes med, at fragtbrevene ifølge de indklagedes
egen opfattelse ikke fuldt tilstrækkeligt dokumenterede afsendelsen af
varerne og ikke udgjorde et fuldt tilstrækkeligt revisionsbevis. dette
skal endvidere sammenholdes med, at det i årsrapporten er anført, at
indtægter ved salg af varer indgår i resultatopgørelsen på
leveringstidspunktet, hvorfor spørgsmålet om eventuel manglende
dokumentation for levering af varerne eller en betydelig del af disse
må tillægges væsentlig betydning. det burde endvidere have givet de
indklagede anledning til særlig opmærksomhed, at denne væsentlige
transaktion, der var tæt på statusdagen, til dels blev udlignet ved et
modkøb ganske kort efter.
nævnet kan herefter tiltræde, at de indklagede i årsrapporten for
1999/2000 burde have taget forbehold for værdiansættelsen af
tilgodehavendet og for indtægtsførsel af den - ikke bekræftede -
faktura. ved at undlade dette har de indklagede overtrådt den
dagældende erklæringsbekendtgørelses § 5, stk. 1, nr. 6 og har
dermed handlet i strid med god revisionsskik.
nævnet kan endvidere tiltræde, at de indklagede burde have omtalt
transaktionen i revisionsprotokollat af 25. september 2000, jf.
revisionsvejledning 18 fra marts 1991, punkt 5.10., og at de indkla-
gede ved at undlade dette har tilsidesat god revisionsskik.
ad klagepunkt 16.7.
efter indholdet af det aftalebrev af 31. januar 2000,der er grundlaget for den af
pwc ydede bistand vedrørende den påtænkte notering på nasdaq, lægger
nævnet til grund, at der i betydeligt omfang var tale om rådgivning vedrørende
amerikanske forhold. der forelå heller ikke nærmere oplysninger om, hvornår
en eventuel kapitaludvidelse via københavns fondsbørs var tænkt at skulle finde
                                             - 130 -
               sted. uanset at en del af materialet som anført af de indklagede havde relevans for
               notering såvel på københavns fondsbørs som på nasdaq, finder nævnet
               herefter, at de indklagede, ved at undlade at tage forbehold i årsrapporten for
               aktiveringen af disse betydelige omkostninger, har overtrådt den dagældende
               erklæringsbekendtgørelses § 5, stk. 1, nr. 4 og dermed har handlet i strid med god
               revisionsskik.
               ad klagepunkt 17.8.
               nævnet har forstået klagen således, at der klages over manglende
               revisionsbevis     for     grundlaget     for og beregningen af
               kontraktomsætning med sseg.
               det må lægges til grund, at den faktiske fakturering, der har fundet
               sted mellem mct og sseg ikke underbygger, at der har været en
               omsætning i den nævnte størrelsesorden. de indklagede har efter
               indholdet af pwc's notat af 13. september 2000 konstateret dette,
               men har ikke forholdt sig hertil, herunder til om beregningen er sket
               korrekt.
               nævnet finder, at de indklagede ved at undlade at tage forbehold for
               grundlaget for og beregningen af denne betydelige omsætning har
               overtrådt den dagældende erklæringsbekendtgørelses § 5, stk. 1, nr.
               6, og dermed handlet i strid med god revisionsskik.
               …”
de 4 revisorer blev alle idømt bøder på 150.000 kr. revisornævnet lagde ved fastsættelsen af
bøderne vægt på, at der havde været tale om til dels gentagne tilsidesættelser af god
revisorskik vedrørende meget betydelige værdier i en børsnoteret virksomhed, og at det måtte
betragtes som en skærpende omstændighed, at de indklagede i begge regnskabsår var fuldt ud
opmærksomme på behovet for at udvise særlig agtpågivenhed.
revisornævnet var ved behandlingen af klagerne i besiddelse af revisorernes interne
notater/arbejdsdokumenter. de sagsøgte bestyrelsesmedlemmer har forsøgt at få revisorerne
til at fremlægge disse notater, og konkursboet tilsluttede sig denne anmodning. landsretten
afslog i en kendelse af 5. marts 2013 at tage anmodningen om editionspålæg til følge, idet det
ikke var sandsynliggjort, at de dele af det materiale, anmodningen om editionspålæg omfatter,
der ikke er gengivet i revisornævnets afgørelse, indeholder oplysninger af betydning for
sagen.
10. sagens behandling, herunder syn og skøn i landsretten.
retssagen er som tidligere nævnt anlagt den 28. juni 2002.
                                            - 131 -
om sagens forberedelse frem til hovedforhandlingen kan bl.a. oplyses, at landsretten den 24.
juni 2004 afsagde kendelse om edition, hvorved de editionsindstævnte, danske bank og
nordea bank danmark a/s blev tilpligtet at udlevere interne dokumenter vedrørende
bankernes udlån til mct.
den 4. maj 2005 afholdtes der retsmøde til behandling af en tvist om udsættelse af sagen på
afventning af revisornævnets afgørelse i anledning af den klage, som statsadvokaten for
særlig økonomisk kriminalitet havde indgivet til det daværende disciplinærnævnet for
statsautoriserede og registrerede revisorer, idet konkursboet og de sagsøgte 2-4 havde
protesteret mod, at sagen blev udsat på afventning af nævnets afgørelse.
landsretten besluttede under retsmødet at udsætte sagen med hensyn til iværksættelse af syn
og skøn på afventning af disciplinærnævnets afgørelse, og sagen blev samtidig berammet til
hovedforhandling i foråret 2007.
herefter opstod spørgsmålet om udsættelse af sagen på afventning af straffesagen mod john
rasmussen trolle, og landsretten besluttede den 27. april 2006 at udsætte sagen, indtil
byretten havde afsagt dom i straffesagen. hovedforhandlingen i foråret 2007 blev samtidig
aflyst.
der afholdtes telefonmøde den 8. juni 2007 og den 18. januar 2008. på det sidste telefonmøde
konstateredes det, at hverken disciplinærnævnets afgørelse eller byrettens dom i straffesagen
forelå, hvorfor sagen blev udsat på afventning heraf.
der afholdtes på ny telefonmøder den 12. september 2008 og den 29. maj 2009. sagen
udsattes på det sidste telefonmøde bl.a. på, at parterne kunne overveje, hvorvidt der med
fordel kunne gennemføres syn og skøn, selv om straffesagen ikke var afgjort, og selv om de
sagsøgte revisorer ikke havde taget stilling til, om revisornævnets afgørelse skulle indbringes
for domstolene.
landsretten afsagde den 2. november 2009 kendelse om, at syn og skøn vedrørende tabets
størrelse ikke skulle afvente en endelig afgørelse i straffesagen.
                                              - 132 -
konkursboet fremlagde ultimo 2009 udkast til spørgetema og foreslog, at foreningen af
statsautoriserede revisorer bragte en skønsmand i forslag. sagsøgte 8-10 protesterede mod,
at et bilag indgik i sagen og mod af nogle af de af spørgsmål, som konkursboet ønskede
besvaret. landsretten afsagde vedrørende denne tvist kendelse den 21. juni 2010, og
foreningen af statsautoriserede revisorer blev anmodet om at foreslå en skønsmand. den 25.
november 2010 udmeldte landsretten statsautoriseret revisor sten lauritzen som skønsmand.
den 23. september 2011 godkendte landsretten et revideret syns- og skønstema.
i 2012 blev hovedforhandlingen berammet over 15 retsdage med 3 dage hver uge i 5 uger
med start den 2. april 2013 og sidste retsdag den 2. maj 2013. der afholdtes endnu et
telefonmøde den 7. maj 2012, hvor der bl.a. blev fastsat frister for udarbejdelse af yderligere
processkrifter.
det fremgår af retsbøger fra den 27. november 2012 til den 29. januar 2013, at der var tvist
mellem de sagsøgte 2-4 og revisorerne om fremlæggelse af interne arbejdspapirer, som
revisornævnet havde været i besiddelse af i forbindelse med klagen over revisorerne, og
landsretten afsagde som nævnt ovenfor kendelse den 5. marts 2013.
john rasmussen anmodede ved brev af 4. marts 2013 landsretten om at omberamme sagen,
fordi han som afsoner ikke havde mulighed for at varetage sine interesser på forsvarlig vis, da
han ikke havde adgang til computer og internet. landsretten afsagde den 15. marts 2013
kendelse om, at sagen ikke skulle udsættes med henblik på omberammelse.
forberedelsen sluttede den 27. marts 2013.
erklæringen fra statsautoriseret revisor sten lauritzen forelå den 13. januar 2012.
det fremgår af skønsmandens besvarelse af spørgsmål 2.3, at koncernens kreditorer må
antages ikke at have villet lide noget tab, hvis mct’s regnskab for regnskabsåret 1998/1999
blev lagt til grund, og driften var blevet indstillet pr. 30. juni 1999 forudsat, at værdierne
havde kunnet realiseres til de bogførte værdier, og der ikke havde været væsentlige
stopomkostninger. hvis kpmg’s korrigerede regnskab for mct for regnskabsåret 1998/1999
                                              - 133 -
blev lagt til grund har skønsmanden i spørgsmål 2.8 vurderet, at koncernens kreditorer ikke
ville have lidt noget tab, hvis koncernens havde indstillet driften pr. 30. juni 1999 under de
samme forudsætninger, som i spørgsmål 2.3. skønsmanden vurderede i besvarelsen af
spørgsmål 3.3, at kreditorerne ikke ville have lidt et tab, hvis mct’s regnskab for 1999/2000
blev lagt til grund, og driften var blevet indstillet den 30. juni 2000 under samme
forudsætninger som ved spørgsmålene 2.3 og 2.8, hvorimod kreditorerne ville have lidt et tab,
hvis kpmg’s korrigerede regnskab for 1999/2000 blev lagt til grund.
11. tabet
konkursboet har gjort gældende, at driften af mtc burde have været standset eller tilpasset
allerede i efteråret 1999 i forbindelse med aflæggelsen af årsregnskabet for 1998/1999 eller i
hvert fald på et senere tidspunkt i 1999 eller 2000. på tidspunktet for betalingsstandsningen
var der en underbalance på ca. 510 mio. kr. efter den gennemførte del af bobehandlingen i
mtc er underbalancen omkring 400 mio. kr.
konkursboet har ved opgørelsen af tabet ved den fortsatte tabsgivende drift taget
udgangspunkt i kpmg’s korrigerede regnskaber og henvist til, at kpmg’s revisionsrapporter
blev lagt til grund af københavns byret og senere af østre landsret, der i præmisserne udtalte,
at landsretten sammenfattende fandt, at regnskaberne i regnskabsårene 1997/1998, 1998/1999
og 1999/2000 i meget væsentlig grad havde ”været misvisende i virksomhedens favør såvel i
relation til nettoresultat som til egenkapital, og dette i en sådan grad, at virksomheden reelt
ikke har haft et positivt nettoresultat i nogen af de tre regnskabsår.”
konkursboet har på grundlag af kpmg’s korrigerede regnskaber for regnskabsårene
1997/1998, 1998/1999 og 1999/2000 og skønsmandens bemærkninger om ”stop-
omkostninger” skematisk beregnet selskabets over- eller underbalance ved regnskabsårenes
afslutning i en afviklingssituation på denne måde:
      mio. kr.                            1997/98           1998/99             1999/2000
      aktiver                                       169,9               333,3          697,4
      gæld og hensættelser                          -85,8              -326,8           -883
      stopomkostninger                                 -10                -10            -10
                                               - 134 -
      over/underbalance                              74,1                -3,5            -195,6
      forskel til endelig under-                   474,1               396,5              204,4
      balance på ca. 400 mio.
      kr.
oversigten viser efter konkursboets opfattelse, at selskabet stort set ikke ville have lidt et tab,
hvis driften var blevet indstillet pr. 30. juni 1999. selskabets tab ved fortsat drift efter 1. juli
1999 udgør omkring 400 mio. kr. svarende til den samlede underbalance. i perioden fra den 1.
juli 1999 til 30. juni 2000 blev der oparbejdet et tab på næsten 200 mio. kr.
det er på baggrund af tallene i skemaet konkursboets opfattelse, at selskabets tab som følge af
den fortsatte tabsgivende drift som minimum udgør 100 mio. kr.
12. udefrakommende årsager til selskabets kollaps.
over for konkursboets anbringende om, at en indstilling af driften før 30. juni 2000 ville have
medført et beskedent tab, har bestyrelsen og revisionen gjort gældende, at mct ikke ville
være gået konkurs, såfremt selskabet ikke i andet halvår af 2000 havde lidt store tab som
følge af en uventet stigning i usd-kursen og et uventet og ekstremt fald i dram-priser.
dollarkursen var ved årsskiftet 1998/1999 omkring 650. i løbet af 1999 steg dollarkursen
løbende til omkring 720 ved årsskiftet 1999/2000. i løbet af foråret 2000 steg dollarkursen
voldsomt fra april måned, og den toppede i september/oktober/november måned på et niveau
på omkring 900.
det fremgår af en kurve, der viser prisudviklingen i usd for udvalgte toneangivende dram
typer, at prisen steg voldsomt fra omkring 30. juni 1999 og toppede i oktober 1999, hvorefter
prisen i løbet af efteråret 1999 og frem til februar/marts 2000 faldt til samme niveau som pr.
30. juni 1999. i løbet af sommeren 2000 var der en mindre stigning, hvorefter priserne fra
august 2000 og frem til årsskiftet og ind i det nye år faldt voldsomt.
13. forklaringer
                                              - 135 -
kjeld ranum, niels peder opstrup, peter pasgaard, michael nielsson, arne b. jepsen, erling
lauridsen, henning bech, jes lauritzen, lars marcher, carl peter nielsen, peter bonefeld
rønde (tidligere peter bonefeld sørensen), jan johansen, bjarne krog, sten lauritzen, aage
tang-andersen, michael meyer, heine bach og ole bjerglund jensen har afgivet forklaring
for landsretten.
kjeld ranum har forklaret, at han, som nu er 74 år, er uddannet maskiningeniør. han har haft
flere direktørstillinger i erhvervslivet. han har beklædt en række bestyrelsesposter. han kom i
kontakt med john rasmussen trolle gennem knud andersen, som var bestyrelsesmedlem i
mct. knud andersen anbefalede ham til john rasmussen trolle som bestyrelsesmedlem i
mct. han fik et godt indtryk af john rasmussen trolle, der var dygtig og dynamisk. john
rasmussen trolle var fagligt særdeles kompetent og velanskrevet. han blev straks
bestyrelsesformand, da han indtrådte i bestyrelsen for mct i 1997. virksomheden var
veldrevet og havde gode interne procedurer. han var involveret i virksomhedens
børsnotering. bestyrelsesmedlemmerne var professionelle. bestyrelsen var grundig og kritisk.
bestyrelsesmedlemmerne havde forskellige kompetencer, og de supplerede hinanden.
arbejdet i bestyrelsen blev ikke vanskeliggjort af, at john rasmussen trolle både var
hovedaktionær og administrerende direktør. en af hans opgaver i forhold til john rasmussen
trolle var at fastholde, at bestyrelsen var bestemmende. det forstod john rasmussen trolle,
og john rasmussen trolle respekterede ham som bestyrelsesformand. john rasmussen trolle
deltog i et åbent samarbejde i ledelsesgruppen i virksomheden. de andre ledende
medarbejdere betragtede nok john rasmussen trolle som en slags ”godfather”. der foregik
intet i virksomheden uden john rasmussen trolles viden. han havde som bestyrelsesformand
en løbende og god dialog med john rasmussen trolle. når han bad om det, fik han skriftlige
redegørelser fra john rasmussen trolle. de spørgsmål, som han og bestyrelsen stillede, blev
besvaret af john rasmussen trolle. frem til kort tid før betalingsstandsningen havde han
ingen mistanke om, at john rasmussen trolle havde begået regnskabsmanipulationer.
indtrykket var, at john rasmussen trolle var kreativ på en god måde. der var ingen
faresignaler. et almindeligt bestyrelsesmøde i mct varede 3-4 timer. han krævede, at
bestyrelsesmedlemmerne mødte velforberedt. han blev bestyrelsesformand, fordi opgaven var
spændende. vederlaget var beskedent. det samlede årlige bestyrelseshonorar var under
300.000 kr. bestyrelsens forretningsorden blev fulgt. bestyrelsesmødereferaterne blev
                                             - 136 -
udarbejdet og godkendt løbende. bestyrelsen sørgede for, at der var de rigtige personer på de
rigtige poster. der var mange dygtige og velkvalificerede medarbejdere. organisationen var
på plads til at løfte den meget store ekspansion, som virksomheden gennemgik. det er hans
vurdering, at det nærmest er umuligt at gardere sig mod, at svindel opstår. når han ser bagud,
er det hans vurdering, at john rasmussen trolle ikke var i stand til at gennemføre
svindelnumrene, uden at nogen fik kendskab til dem. der har da også været personer i
virksomheden, som kendte john rasmussen trolles regnskabsmanipulationer.
den daglige ledelse, som senest omfattede syv direktører, holdt ugentlige møder. der var
stillingsbeskrivelser angående de forskellige stillinger i virksomheden, og der var også
funktionsbeskrivelser. virksomheden blev iso-certificeret, og virksomheden var i det hele
taget velstruktureret.
bestyrelsen modtog på hans initiativ månedlige rapporteringer om virksomhedens økonomi,
herunder oplysninger om datterselskaberne. på bestyrelsesmødet den 23. februar 1999
accepterede bestyrelsen, at man alene modtog en overordnet rapportering. det var særdeles
vanskeligt at opnå en mere deltaljeret rapportering omfattende varelagre i datterselskaberne.
bestyrelsen accepterede, at rapporteringsformen foreløbig blev som foreslået af john
rasmussen trolle. han kender ikke brevet af 8. september 1998 fra ernst & young til john
rasmussen trolle om varelagerværdi pr. 30. juni 1998. han så heller ikke revisorernes interne
bilag angående varelageropgørelse. han så ikke en mailkorrespondance fra december 1999
mellem henning bech og john rasmussen trolle om differencer angående varelager.
bestyrelsen fulgte nøje med i revisionsprotokollaterne. det var ikke bestyrelsens opgave at
revidere revisorernes arbejde. han fik tilrettelagt, at bestyrelsen modtog direkte underretning
fra revisorerne. det var hans vurdering, at revisorerne gjorde et godt arbejde. revisorerne var
meget aktive i forbindelse med udarbejdelse af prospektet til brug for nasdaq-børsnoteringen.
det var betryggende for bestyrelsen, at revisionen meddelte blanke revisionspåtegninger på
regnskaberne.
bestyrelsesmødet den 29. august 1997 var hans første bestyrelsesmøde. han var tilfreds med,
at virksomheden brugte concorde, som var et anerkendt og udbredt økonomisystem.
generelt gælder, at bestyrelsesmødereferaterne er fyldestgørende. han har naturligvis svært
                                               - 137 -
ved at huske de enkelte bestyrelsesmøder.
på bestyrelsesmødet den 19. april 1999 drøftede man et alternativt økonomisystem i stedet for
concorde. det ville være en meget stor opgave at indføre et nyt økonomisystem, og derfor var
han noget tilbageholdende med hensyn til udskiftning af concorde.
på bestyrelsesmødet den 8. juni 1999 pointerede han over for john rasmussen trolle, at
virksomhedsopkøb var et bestyrelsesanliggende.
på bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999 med deltagelse af revisorerne blev regnskabet for
1998/1999 gennemgået. varelagre blev generelt værdifastsat efter gennemsnitlig
anskaffelsespris. hvis realisationsværdien var mindre, blev værdien nedsat. det var nyt for
ham, at brugen af concorde gav vanskeligheder i forhold til at kontrollere en korrekt
værdiansættelse af varelageret. bestyrelsen var indstillet på, at der om nødvendigt skulle
indføres et nyt økonomisystem. bestyrelsen fandt revisionens analyser efter stikprøvekontrol
tilfredsstillende. han var altid indstillet på, at der i passende omfang kunne foretages en
manuel optælling af lageret. revisorernes blanke påtegning på regnskabet og indholdet af
revisionsprotokollatet medførte, at bestyrelsen var trygge ved værdiansættelsen af varelageret.
på mødet den 5. oktober 1999 fremkom der foruroligende oplysninger om virksomhedens
amerikanske kunde itp. en del af virksomhedens krav mod itp var ældre gæld, og derfor
pålagde bestyrelsen john rasmussen trolle at søge mellemværendet nedbragt og i øvrigt
foretage løbende rapportering til bestyrelsen. efter en kommerciel vurdering var det bedst at
tilstræbe, at itp fortsat eksisterede. spørgsmålet om hensættelser på ombytningsvarer blev
ikke drøftet på mødet. bestyrelsen regnede på dette tidspunkt med, at ombytning ville ske
som oplyst af john rasmussen trolle.
han har ikke kendskab til, at der otte gange er handlet internt med varer til det amerikanske
datterselskab.
generalforsamlingen i 1999 forløb upåfaldende, og der blev uden drøftelse meddelt decharge.
opbygningen af et stort varelager var et led i virksomhedens strategi om at kunne sælge varer
                                               - 138 -
med kort leveringstid. lageropbygningen var john rasmussen trolles ansvarsområde, og
bestyrelsen fandt ikke anledning til at kritisere etableringen af et stort lager.
på bestyrelsesmødet den 6. januar 2000 blev børsintroduktionen på nasdaq drøftet. i kraft af
virksomhedens ekspansion og forretningsområde var en sådan børsnotering nærliggende. på
mødet blev der også talt om, at der skulle anskaffes et nyt økonomisystem, oracle, som ville
muliggøre kontrollen af en korrekt værdiansættelse af varelageret.
han så ikke en mail af 27. februar 2000 fra henning bech til john rasmussen trolle
angående bl.a. værdiansættelse af varelageret. han modtog brevet af 1. marts 2000 fra
henning bech med redegørelse om, hvorfor henning bech fratrådte. da han modtog dette
brev, ringede han straks til john rasmussen trolle og krævede en skriftlig redegørelse. han
modtog redegørelsen af 3. marts 2000 fra john rasmussen trolle. herefter regnede han med,
at henning bechs utilfredshed navnlig havde sammenhæng med, at henning bech havde haft
svært ved at finde sig til rette i organisationen. henning bech underskrev selv
ledelseserklæringen. på næste bestyrelsesmøde, den 20. marts 2000, vendte han tilbage til
spørgsmålet om varelageret, og revisor michael nielsson bekræftede, at værdiansættelsen af
lageret var i orden, idet ”hver en sten var blevet vendt”. alle var på dette tidspunkt stærkt
optaget af at fortsætte virksomhedens succes ved at blive noteret på nasdaq, og revisorerne
var næsten hele tiden til stede. henning bech, som reelt var blevet fyret, skulle ikke ødelægge
virksomhedens fortsatte fremgang. han husker ikke, om han talte i telefon med henning bech
den 2. marts 2000. henning bechs forklaring i straffesagen om, at han var rådvild, passer i
hvert fald ikke. det er heller ikke rigtigt, at han til henning bech har udtalt, at han blev
”rundsnakket” af john rasmussen trolle. efter henning bechs fratræden blev henrik
sørensen ansat som midlertidig direktør (cfo). han havde ikke kontakt med bankerne
angående henning bechs fratræden. også bankerne havde tillid til john rasmussen trolle.
det var henning bech, der havde kontakten til bankerne angående et syndikeret lån svarende
til ca. 500 mio. kr. lånet skulle bruges til indfrielse af kortfristet gæld samt til fortsat vækst.
virksomheden var i stærk vækst, men efter datidens målestok kan man ikke betegne
udviklingen som ”volumensyge”. en ekspansiv strategi var nødvendig. for ham er det
naturligt, at en bank får alle oplysninger, herunder eksempelvis en forretningsplan.
bestyrelsen bemyndigede john rasmussen trolle til at underskrive aftalen om det
syndikerede lån. lånet blev efter bankernes råd optaget i usd, og det viste sig på grund af
                                            - 139 -
den senere kursudvikling at være meget uheldigt.
bestyrelsesmødet den 20. marts 2000 var ekstraordinært og angik revisionsprotokollatet af
samme dato med henblik på den planlagte notering på nasdaq. han fandt
revisionsprotokollatet beroligende. bestyrelsen besluttede på trods af john rasmussen trolles
opfattelse at nedskrive tilgodehavendet hos itp fuldt ud. det skete ud fra en kommerciel
vurdering. man havde ingen anelse om, at tilgodehavendet ikke bestod.
beslutningen på bestyrelsesmødet den 23. maj 2000 om at udsætte børsnoteringen på nasdaq
havde sammenhæng med, at it-markedet var brudt sammen. der havde været dramatiske
kursfald på nasdaq. bestyrelsen fulgte revisorernes råd om aktivering af omkostningerne
afholdt med henblik på noteringen på nasdaq.
på bestyrelsesmødet den 14. juni 2000 talte man bl.a. om nedsættelse af en ”audit committee”
med henblik på nasdaq-emission. han bebrejdede i stærke vendinger john rasmussen trolle,
at der var givet et lån på 300.000 usd til itp. john rasmussen trolle gav udtryk for, at itp
ville gå konkurs uden lånet. der var ikke tale om, at han på dette tidspunkt generelt mistede
tilliden til john rasmussen trolle, men et lån til itp var tåbeligt.
i august 2000 talte han flere gange med john rasmussen trolle om at modtage årsregnskabet
for 1999/2000. han fik regnskabsudkastet inden den aftalte dato, den 6. september 2000, og
han blev glædeligt overrasket over overskuddet på ca. 16 mio. kr.
på bestyrelsesmødet den 26. september 2000 kom det som en ubehagelig overraskelse, at
revisorerne oplyste et underskud for 1999/2000 på ca. 57 mio. kr. og ikke et beskedent
overskud. bestyrelsen var enig med revisionen i, at oracle skulle implementeres snarest
muligt for at sikre muligheden for kontrol af varelageret. der var imidlertid problemer med
oracle, og det havde forsinket implementeringen. angivelserne i revisionsprotokollatet af 25.
september 2000 om varelageret gav ikke bestyrelsen anledning til betænkeligheder angående
varelageret. genberegning kunne omfatte store beløb i et marked med stærkt svingende priser.
han regnede i september 2000 stadig med, at virksomheden kunne fortsætte.
på bestyrelsesmødet den 3. november 2000 stod det klart, at dram-priserne var styrtdykket,
                                              - 140 -
og at virksomheden derfor var i stor krise. han orienterede samme dag bankerne om krisen,
og han deltog i de følgende dages drøftelser med bankerne om en plan for en redning af
virksomheden. han tog initiativ til, at bankerne skulle have udleveret alt materiale, herunder
revisionprotokollater. john rasmussen trolles forklaring om, at bestyrelsen havde hindret
udlevering af revisionsprotokollater til bankerne, er forkert.
på det ekstraordinære bestyrelsesmøde den 8. november 2000 blev aftalen med bankerne
godkendt. inden generalforsamlingen samme dag fortalte lars marcher ham kort, at han var
utryg ved værdiansættelsen af varelageret. bemærkningen var lidt mærkelig. alle var optaget
af værdiansættelsen af varelageret, og deltagerne i generalforsamlingen var begyndt at
komme.
revisionsprotokollatet af 20. november 2000 med forbehold vedrørende varelageret gav
anledning til, at bestyrelsen besluttede, at der skulle foretages de nødvendige analyser
angående varelageret. bestyrelsen mindede under bestyrelsesmødet den 13. december 2000
direktionen om, at disse analyser angående varelageret skulle foretages og forelægges for
bestyrelsen. bestyrelsen tog initiativ til en egentlig optælling af varelageret.
den 19. december 2000 talte han med carl peter nielsen om bl.a. problemerne vedrørende
itp og en stor uventet regning fra en advokat i london. disse forhold, som carl peter nielsen
orienterede ham om skriftligt i en mail af 23. december 2000, medførte, at han mistede
tilliden til john rasmussen trolle. efter et bestyrelsesmøde fyrede han john rasmussen
trolle i begyndelsen af januar 2001. fyringen blev tilrettelagt således, at john rasmussen
trolle selv fratrådte. han vidste ikke på fyringstidspunktet, at mellemværendet med itp
havde karakter af et egentligt bedrageri fra john rasmussen trolle. da han orienterede
bankerne om, at john rasmussen trolle var blevet fyret som direktør, gav bankerne udtryk
for, at john rasmussen trolle måske var den eneste, som kunne redde virksomheden. også
efter fyringen deltog john rasmussen trolle i bestyrelsesmøderne, idet han fortsat var
medlem af bestyrelsen.
efter bruddet med john rasmussen trolle udtrådte han af bestyrelsen i jt/holding danmark
a/s i januar 2001.
                                             - 141 -
han var ikke meget inde i principperne for genberegning af varelageret omtalt i
revisionsprotokollatet af 5. oktober 1999. genberegningen var besværlig, når man brugte
concorde. genberegning har intet at gøre med bedrageriske varelageropskrivninger.
niels peder opstrup har forklaret, at han er advokat og fortrinsvis arbejder med
bestyrelsesarbejde og rekonstruktion. han traf john rasmussen trolle i 1994, og han blev
samme år medlem af bestyrelsen for mct. john rasmussen trolle var iværksætter, og
bestyrelsen bestod i en periode bl.a. af john trolle rasmussens familie. senere blev
virksomheden børsnoteret, og bestyrelsen blev mere professionel. der blev udarbejdet en
forretningsorden for bestyrelsen. bestyrelsesformand kjeld ranum sørgede for, at bestyrelsen
modtog månedlige rapporteringer om virksomhedens økonomi. det skete, at rapporterne kom
med en vis forsinkelse, hvilket ikke passede kjeld ranum. bestyrelsesformanden var mellem
bestyrelsesmøderne aktiv med hensyn til virksomheden. hans eget arbejde var koncentreret
om bestyrelsesmøderne. bestyrelsesarbejdet foregik på en grundig og kritisk måde.
virksomheden var, som det til stadighed blev tilkendegivet, meget følsom over for
eksempelvis prisudviklingen på dram. john rasmussen trolle var dygtig og
tillidsvækkende, og han havde ikke før december 2000 mistanke om, at john rasmussen
trolle havde begået bedrageri. han havde på grund af virksomhedens risikable karakter
bevidst sikret sig regler om, at bestyrelsen skulle modtage direkte underretning fra revisionen,
hvis revisionen konstaterede væsentlige problemer.
som han forklarede i byretten under straffesagen, drøftede bestyrelsen for mct ofte
værdiansættelsen af varelageret. han kan vedstå forklaringen, idet dog det ekstraordinære
bestyrelsesmøde omtalt i byrettens dom på side 117 fandt sted den 18. januar 2001.
statusdagen var den relevante dato for værdiansættelsen af varelageret.
på bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999 blev revisionsprotokollatet af samme dato drøftet
grundigt. revisorerne gav ikke udtryk for, at der skete fravigelse af det almindelige princip
om værdiansættelse af varelageret til gennemsnitlig anskaffelsespris, eventuelt nedsat til
nettorealisationsværdien. han stolede på revisorernes angivelse af, at revisorerne havde
foretaget stikprøvevis kontrol og derefter kunne godkende værdiansættelsen af varelageret
svarende til direktionens angivelse. der var et godt samarbejde med revisorerne, som gjorde
et godt arbejde. genberegningen svarende til en værdiforøgelse på 50 mio. kr. var ikke
                                            - 142 -
opsigtsvækkende. afgørende var, at revisorerne fandt værdiansættelsen af varelageret
betryggende. det betydelige tilgodehavende hos itp blev drøftet, og det blev overvejet,
hvordan tilgodehavendet kunne nedbringes på den mest hensigtsmæssige måde, herunder ved
modregning.
på bestyrelsesmødet den 26. september 2000 drøftede man de to revisionsprotokollater af 25.
september 2000. spørgsmålet om værdiansættelse af varelageret blev drøftet, og der blev i
denne forbindelse talt om genberegning. det blev nævnt, at man planlagde at indføre et nyt
økonomisystem, som gjorde det nemmere at kontrollere værdiansættelsen af varelageret.
revisionsprotokollaterne var ikke alarmerende. bestyrelsen fandt det betryggende, at
revisorerne foretog stikprøvevis kontrol af varelageret. bestyrelsen ville naturligvis have
reageret på eventuelle forbehold fra revisorerne.
forud for den 3. november 2000 havde bestyrelsen ikke været involveret i virksomhedens
kontakt med bankerne. bestyrelsen modtog løbende orientering fra den daglige ledelse om
virksomhedens låneoptagelse. også forhandlingerne om optagelse af et syndikeret lån i usd
gennem danske bank og unibank blev forestået af den daglige ledelse med bestyrelsens
samtykke.
kjeld ranum orienterede ham omkring jul 2000 om en henvendelse fra carl peter nielsen
angående dispositioner foretaget af john rasmussen trolle. der var tale om
uregelmæssigheder, som medførte, at man ikke længere kunne have tillid til john trolle
rasmussen. der blev herefter afholdt møder den 3. og 5. januar 2001, og det blev besluttet at
fyre john rasmussen trolle.
han deltog efter fyringen af john rasmussen trolle i møder med bankerne om
virksomhedens krise. forskellige muligheder, herunder salg, blev drøftet. han var involveret i
det senere salg til dataram, som var et godt salg i betragtning af betalingsstandsningen.
han var med til at træffe bestyrelsens afgørelse om at aktivføre ca. 10 mio. kr. af udgifterne
vedrørende nasdaq-noteringen i overensstemmelse med revisionsprotokollatet af 25.
september 2000. beløbet angik revisorudgifter, og man regnede på dette tidspunkt med, at
nasdaq-noteringen blev aktuel på et senere tidspunkt.
                                             - 143 -
han var ikke involveret i drøftelser angående økonomidirektør henning bechs pludselige
fratræden omkring 1. marts 2000.
peter pasgaard har forklaret, at han er uddannet som ingeniør og bl.a. har haft ledende
stillinger hos b & o og i elektronikindustrien. han blev medlem af bestyrelsen for mct i
november 1998 og kunne bidrage med teknisk indsigt. han havde fuld tillid til john
rasmussen trolle frem til december 2000. det var hans indtryk, at revisionen udførte et stort
og dygtigt arbejde for virksomheden. bestyrelsen havde et fint samarbejde med revisionen, og
han har aldrig haft anledning til at betvivle revisionens konklusioner.
hans bemærkninger på bestyrelsesmødet den 19. april 1999 om værdien af varelageret var
ikke udtryk for, at han var skeptisk vedrørende de anvendte principper for værdiansættelsen.
genberegning var en nødvendighed for at kunne opnå et korrekt billede af varelagerets værdi
og vareforbrugets størrelse. concorde kunne anvendes ved genberegning, men revisorerne
kunne ikke finde et kontrolspor. genberegning er en naturlig ting og har ingen forbindelse
med umotiverede opskrivninger af varelagerværdi. han er først under straffesagen mod john
rasmussen trolle blevet klar over, at john rasmussen trolle har foretaget bedrageriske
opskrivninger af varelageret. han var tryg ved revisorernes gennemgang af
værdiansættelserne af varelageret som beskrevet i revisionsprotokollatet af 5. oktober 1999.
han var samtidig enig i, at anskaffelse af et mere avanceret økonomisystem end concorde
ville lette revisorernes mulighed for elektronisk kontrol af varelagerets værdi. han var derfor
indstillet på, at et nyt økonomisystem, oracle, skulle købes og tages i brug. udskiftningen af
økonomisystemet blev forsinket. ”2000-problemet” spillede ind.
bestyrelsen drøftede løbende tilgodehavendet hos itp. han havde ingen grund til at tro, at
tilgodehavendet i virkeligheden ikke bestod. john rasmussen trolles lån til itp på 300.000
usd tog bestyrelsen i stærke vendinger afstand fra. bestyrelsesformand kjeld ranum gav
john rasmussen trolle en skideballe.
han blev orienteret om, at økonomidirektør henning bech fratrådte pludseligt omkring 1.
marts 2000. detaljerne blev han ikke orienteret om. det undrede ham ikke, at henning bech
og john rasmussen trolle ikke kunne samarbejde. de havde begge en stor selvfølelse.
                                            - 144 -
mct var en højrisikovirksomhed. virksomheden var meget følsom med hensyn til
eksempelvis prisen på dram og udviklingen i dollarkursen. konkursen var navnlig
begrundet i de faldende kurser på nasdaq i foråret 2000 og stærkt faldende priser på dram i
efteråret 2000 samt en ugunstig udvikling i dollarkursen i form af fortsatte stigninger. priserne
på dram faldt til ca. en fjerdedel. det er de udefrakommende årsager, der har medført
konkursen. bestyrelsen havde ikke forudset, at tingene kunne udvikle sig så dramatisk i en
uheldig retning.
michael nielsson har forklaret, at han er statsautoriseret revisor og partner i
pricewaterhousecoopers. der var to revisionsselskaber, og det andet var ernst & young. han
blev revisor for mct fra og med årsregnskabet 1998/1999. i forretningsordenen for
bestyrelsen i mct er revisionens opgaver og forpligtelser angivet i overensstemmelse med
lovregler og sædvanlig revisionspraksis. der er ikke angivet videregående forpligtelser for
revisionen.
revision vil altid være baseret på stikprøvevise kontroller. revision er en proces, og der
lægges en strategi efter drøftelser med virksomhedens medarbejdere med henblik på at opnå
indsigt i virksomhedens forhold. mct var en nystartet virksomhed med fokus på vækst.
direktør john rasmussen trolle havde meget stor indsigt og var meget dygtig til at besvare
spørgsmål og redegøre for virksomhedens forhold. john rasmussen trolle havde et meget
stort overblik. de to revisionsselskaber delte opgaverne mellem sig, og der blev foretaget en
gensidig gennemgang af det arbejde, som det andet revisionsselskab havde udført. han var
ledende repræsentant for pricewaterhousecoopers, og hans højre hånd i arbejdet vedrørende
mct var lars thygesen. der var flere revisormedarbejdere. da virksomheden var ret ny, og
da revisionen var ny, var man meget aktive med henblik på at opnå indsigt og opnå
troværdige informationer. det var revisionens indtryk, at man modtog troværdige
oplysninger. samarbejdet med virksomhedens medarbejdere gav anledning til tillid.
revisorerne kunne frit tale med alle virksomhedens medarbejdere, herunder i
regnskabsafdelingen og på lageret.
varelageret i danmark var i nederste etage på forretningsstedet i viby. varelageret omfattede
over 10 mio. enheder. tilstedeværelsen af varelageret blev kontrolleret stikprøvevis, og
                                            - 145 -
tilstedeværelsen var ikke problematisk. værdiansættelsen af varelageret var præget af meget
store prisudsving på råvarer. værdiansættelsen skete efter gennemsnitsmetoden på grundlag
af anskaffelsespriser, og den metode gav den mest korrekte værdiansættelse. der skete i givet
fald korrektion, således at varelagerværdien ikke blev højere end realisationsprisen.
virksomheden anvendte økonomisystemet concorde, som beregnede gennemsnitspriser på
varelageret. revisionen havde adgang til oplysningerne fra concorde. tidsmæssige
forskydninger på køb og forbrug af varelager medfører, at genberegning er nødvendig for at
opgøre den rigtige varelagerværdi. der skal tages højde for, at fysisk lagertilgang og fysisk
lagerafgang ikke altid følges af samtidig fakturering. concorde var et anerkendt
økonomisystem, som kunne foretage genberegning, men concorde var ikke i stand til at
opløse og illustrere genberegningerne. genberegning er sædvanlig med hensyn til mange
forskellige former for varelager. manuelle genberegninger er stort set umulige at gennemføre
i praksis. faldende råvarepriser indebærer matematisk set altid, at genberegning medfører
forhøjelse af varelagerværdien. der havde været faldende råvarepriser, da man reviderede
årsregnskabet 1998/1999. genberegningen med en værdistigning på ca. 50 mio. kr. var ikke
påfaldende. prisstigningerne var blevet afløst af prisfald, og nettorealisationsprincippet blev
ikke aktuelt. oplysningerne om prisudviklingen bidrog til, at revisionen for regnskabet
1998/1999 kunne konstatere, at værdiansættelsen af varelageret var i orden. revisionen
ændrede vedrørende årsregnskabet 1999/2000 revisionsmetode og gennemførte i et testmiljø
flere analyser, der viste, at genberegningerne foretaget af concorde var foretaget korrekt.
han har bidraget til at udarbejde notatet ”beskrivelse af udførte revisionstests 1998/99”. de
pågældende test blev udført af ernst & young og viste, at værdiansættelsen overholdt
nettorealisationsprincippet. han kan ikke huske testdetaljerne. nettorealisationsprincippet gav
ikke anledning til nedskrivning af varelagerværdier, idet nettorealisationsværdien var højere
end den bogførte lagerværdi efter gennemsnitsmetoden. ved nettorealisationsværdien sigtes
til den værdi, som råvaren har, når den indgår i det færdige produkt. ved overvejelser
angående nettorealisationsprincippet tages der også hensyn til prisudviklingen efter
statusdagen den 30. juni.
beskrivelsen i notatet af 17. maj 1999 refereret i revisornævnets kendelse på side 4 af
svagheden bestående i, at john rasmussen trolle var den eneste, der rigtigt var inde i lageret,
blev imødegået af revisionen. revisionen påpegede i revisionsprotokollatet af 5. oktober
                                               - 146 -
1999, at det var ønskeligt, at der ved anskaffelse af et nyt økonomisystem blev skabt
mulighed for, at genberegningerne kunne opløses direkte. det var en anbefaling fra revisionen
til bestyrelsen. det var ikke praktisk muligt at foretage en altomfattende gennemgang af
genberegninger i forbindelse med en samlet lageroptælling.
han deltog i bestyrelsesmødet i mct den 5. oktober 1999, hvor der blev foretaget en
detaljeret gennemgang af revisionsprotokollatet af samme dato. indtrykket var, at bestyrelsen
forstod og ville efterkomme revisionens anbefaling om anskaffelse af et nyt økonomisystem.
revisionen blev ikke orienteret om baggrunden for økonomidirektør henning bechs
fratræden omkring 1. marts 2000. man så pressemeddelelsen om henning bechs fratræden,
men han har først under sagen set den interne korrespondance.
han deltog i bestyrelsesmødet den 26. september 2000, hvor det blev omtalt, at virksomheden
arbejdede på at følge revisionens anbefaling af at anskaffe et økonomisystem, der gjorde det
muligt direkte at opløse genberegninger vedrørende varelageret.
spørgsmålet om nedskrivning af lagerværdi i henhold til nettorealisationsprincippet var første
gang aktuelt for perioden fra 1. juli til 30. september 2000, da der havde været store prisfald
på råvarer. revisionen tog forbehold for varelagerværdien i dette kvartalsregnskab, som ikke
blev revideret, og beskrev usikkerheden i revisionsprotokollatet af 20. november 2000.
revisionen foretog review, fordi kvartalsregnskabet skulle bruges i forbindelse med
selskabets drøftelser med bankerne. revisionens stikprøvevise kontrol tydede på, at der var
behov for en større nedskrivning af varelagerværdien end den nedskrivning, som ledelsen
havde foretaget. ledelsen kunne ikke nå at fremskaffe dokumentation til brug for revisionen.
der var intet, som tydede på regnskabsmanipulationer. revisionsprotokollatet af 23.
november 2000 blev lavet, fordi kvartalsregnskabet nu var endeligt. dette protokollat svarer
til protokollatet af 20. november 2000.
bestyrelsesmødet i mct den 3. november 2000 deltog han ikke i. han kendte ikke
betegnelsen ”slowlager”. han var ikke blevet orienteret om en sådan opdeling af varelageret.
han var ikke involveret i udarbejdelsen af en balance pr. 28. februar 2001 til brug for
                                           - 147 -
overvejelserne om salg af virksomheden.
revisionen medvirkede i forbindelse med udarbejdelse af en balance pr. 15. marts 2001 til
brug for salg af virksomhedens aktiviteter til dataram. på dette tidspunkt forelå der ingen
oplysninger om john rasmussen trolles regnskabsmanipulationer. han hørte første gang om
manipulationerne i 2002.
jan dyrby ambæks notat af 25. juli 2001 om kontrol af varelagerets værdi beskriver en
undersøgelse tilrettelagt med henblik på at afsløre eventuelle uregelmæssigheder. revisionen
af mct har ikke været tilrettelagt med henblik på at afsløre svigagtigheder. en sådan særlig
strategi var der ingen indikationer for.
for regnskabsåret 1998/1999 fik revisionen oplysninger fra john rasmussen trolle
vedrørende ombytningsvarer, som skulle komme fra leverandører. på bestyrelsesmødet den 5.
oktober 1999 kunne revisor arne b. jepsen oplyse, at revisionen havde fundet varerne til
stede. han deltog ikke selv i denne kontrol, men han går ud fra, at arne b. jepsen har fået
oplyst tilstedeværelsen. det er normal fremgangsmåde. da det året efter konstateredes, at
ombytning fortsat ikke havde fundet sted, og da john rasmussen trolle af kommercielle
grunde ikke ønskede leverandørerne kontaktet, blev der foretaget nedskrivning vedrørende
ombytningsvarer.
revisionen foretog ikke en samlet optælling af defektvarelageret. det blev ikke fundet
nødvendigt. bestyrelsen blev orienteret om forholdet i revisionsprotokollatet af 25. september
2000.
han mener ikke, at revisionen har modtaget en henvendelse fra bankerne om værdiansættelse
af varelageret.
kontraktproduktionen, som mct udførte for samsung, gav anledning til særlige overvejelser.
kontraktproduktionen havde også fundet sted i regnskabsåret 1997/1998, hvor der var en
anden revision. lars thygesens notat af 30. juni 1999, som var et førstehåndsindtryk, indgik i
overvejelserne angående den rette postering af kontraktproduktion. samsung skulle levere
nogle dele, nemlig chips, til produktionen. kontrakten mellem mct og samsung var indgået
                                              - 148 -
under hensyntagen til handelsrestriktioner. realiteten i forholdet skulle tillægges betydning i
højere grad end formaliteten. en samlet vurdering af forretningsforholdet førte til, at det var
korrekt at foretage en bruttopostering af kontrakten med samsung, idet der faktisk skete salg
fra samsung til mct. i tilknytning til regnskabsmødet den 29. september 1999 foreviste john
rasmussen trolle ham bilag angående samhandelen med samsung. disse bilag har han ikke
opbevaret. det er i overensstemmelse med sædvanlig fremgangsmåde, at nogle bilag alene
forevises for revisionen. i udkastet til revisionsprotokollatet vedrørende årsregnskabet for
1998/1999 var spørgsmålet om bruttopostering af kontraktproduktion særskilt omtalt, men i
det endelige revisionsprotokollat udgik dette afsnit, fordi revisionen havde modtaget nærmere
oplysninger fra john rasmussen trolle.
det tilgodehavende, som mct havde hos det amerikanske selskab itp, blev særskilt omtalt i
revisionsprotokollatet af 5. oktober 1999. baggrunden var bl.a. størrelsen og alderen. john
rasmussen trolle orienterede revisionen om, at itp var en vigtig samhandelspart, og at
langvarig kredit var sædvanlig i branchen. der var ingen mistanke om, at tilgodehavendet hos
itp ikke bestod. der blev indhentet skylderklæring fra itp, og det er tilstrækkeligt
revisionsbevis for fordringens beståen. revisionen indhentede gennem et anerkendt
amerikansk kreditinstitut oplysninger om itp. det var ikke en egentlig kreditoplysning, men
der fremkom ikke negative oplysninger om betalingsevnen hos itp. revisionen talte med
john rasmussen trolle om nedbringelse af tilgodehavendet hos itp på forskellig måde,
herunder ved modregning. revisionen konstaterede, at der faktisk var kommet indbetalinger
fra itp. kravet mod itp blev drøftet på regnskabsmødet den 29. september 1999.
revisionens samlede konklusion var, at det var forsvarligt at postere tilgodehavendet hos itp
uden nedskrivning. ledelseserklæringen af 5. oktober 1999 var en del af baggrunden for
denne konklusion. drøftelserne på bestyrelsesmødet i mct den 5. oktober 1999 om
tilgodehavendet hos itp er korrekt omtalt i referatet.
revisionsprotokollatet af 20. marts 2000, som angik halvårsregnskabet pr. 31. december
1999, indeholder en advarende omtale af tilgodehavendet hos itp. baggrunden for
revisionens ændrede holdning var, at der ikke var sket den forudsatte positive udvikling i
mellemværendet med itp. i tilknytning til bestyrelsesmødet den 20. marts 2000 var det
revisionens opfattelse, at john rasmussen trolles forklaringer ikke længere var tilstrækkelige
til at undgå nedskrivning af mellemværendet med itp. der skulle mere håndfaste ting til, hvis
                                              - 149 -
nedskrivning skulle undgås. konklusionen blev, at kravet mod itp blev nedskrevet fuldt ud.
der blev i den forbindelse også skelet til amerikanske regnskabsstandarder, idet
børsnoteringen på nasdaq blev planlagt.
urealiseret koncernintern avance kan være aktuel ved handel mellem et moderselskab og et
datterselskab. det var et emne, som revisionen var opmærksom på i forbindelse med
årsregnskabet for 1999/2000. man skulle i den forbindelse være opmærksom på, at mct var
en ”dollarvirksomhed”, idet både varehandel og låneoptagelse skete i usd. det gav anledning
til overvejelser om at placere lageret i det amerikanske datterselskab. uden revisionens viden
havde mct handlet med det amerikanske datterselskab vedrørende varelager. det var sket
mange måneder før den 30. juni 2000, og der var ikke beregnet avance. forholdet gav ikke
anledning til særlige betænkeligheder. pwc udarbejdede et internt notat af 22. juni 2000, der
er omtalt på side 15 i revisornævnets kendelse, angående selskabets mangelfulde
rapportering ved intern samhandel.
i forbindelse med årsregnskabet for 1999/2000 blev håndteringen af omkostningerne til
prospektet om den planlagte notering på nasdaq-børsen overvejet. nasdaq-noteringen blev
udskudt. mct arbejdede fortsat frem mod en kapitalforhøjelse på københavns fondsbørs i
november 2000. aktivføringen af et omkostningsbeløb på ca. 10 mio. kr. vedrørende
børsemission i årsregnskabet 1999/2000 var korrekt, idet virksomheden også kunne bruge
revisorarbejdet udført efter amerikanske regnskabsstandarder i forbindelse med
kapitaludvidelsen på fondsbørsen. der blev talt om, at børsemissionen i usa kunne ske
senere, når kurserne rettede sig. senere blev kapitaludvidelsen i københavn opgivet, og
omkostningerne på ca. 10 mio. kr. blev derfor udgiftsført som beskrevet i
revisionsprotokollatet af 23. november 2000.
john rasmussen trolle fortalte revisionen, at udeståender i usa ville blive betalt.
det udskudte skatteaktiv på ca. 27 mio. kr. i årsregnskabet 1999/2000 var, som det er
beskrevet i revisionsprotokollatet af 25. september 2000, begrundet i en vurdering af
virksomhedens forventede fremtidige indtjening. budgetterne viste overskud, og revisionen
fandt efter de foreliggende oplysninger ledelsens forventninger realistiske. i
revisionsprotokollatet af 23. november 2000 blev usikkerheder angående det udskudte
                                             - 150 -
skatteaktiv påpeget. udviklingen fra september til november 2000 medførte, at der i
november 2000 var anledning til at påpege usikkerheder.
mct solgte råvarer til kiss nordic, som skulle indgå i en produktion hos mct. disse varer
blev derfor stående hos mct, og de blev udsondret, hvilket revisionen påså. revisionen
indhentede bekræftelse fra kiss nordic på gælden til mct. han så ikke et brev af 30. juni
2000 fra john rasmussen trolle til kiss nordic, og han havde ikke kendskab til, at kiss
nordic havde returret.
revisionen kontrollerede vedrørende årsregnskabet 1999/2000 mellemværendet med euroa
som et led i en stikprøvekontrol. mct havde udstedt to fakturaer til euroa, men det kunne
kun lade sig gøre at få en bekræftelse fra euroa vedrørende den ene faktura. derefter
iværksatte revisionen andre foranstaltninger, og kontrol af fragtbreve m.v. tydede på, at også
varerne i henhold til den anden faktura var blevet leveret til euroa. john trolle rasmussen
har sikkert også forklaret ham om mellemværendet med euroa. han fik ikke at vide, at
varerne var blevet returneret, og han fik ikke forevist kreditnota. der var ingen indikationer på
manglende betalingsevne hos euroa. resultatet af de handlinger, som revisionen foretog,
medførte, at mellemværendet med euroa ikke blev omtalt i revisionsprotokollatet.
han har en ansvarsforsikring som revisor. forsikringen dækker et eventuelt krav i sagen, dog
med en selvrisiko på 1 mio. kr.
arne b. jepsen har forklaret, at han er statsautoriseret revisor og som tilknyttet ernst &
young deltog i revisionen af mct. han hørte ikke om mistanke om regnskabsmanipulation.
ham bekendt har bankerne ikke kontaktet revisionen angående værdiansættelsen af
varelageret.
vanskeligheden ved at opløse concordes varelagergenberegning blev, som michael nielsson
har forklaret om, imødegået ved at foretage alternative revisionshandlinger.
erling lauridsen har forklaret, at han var tilknyttet ernst & young som statsautoriseret
revisor og deltog i revisionen af mct. han hørte ikke om mistanke om
regnskabsmanipulation. ham bekendt har bankerne ikke kontaktet revisionen angående
                                            - 151 -
værdiansættelsen af varelageret.
varelagerreguleringen i forbindelse med årsregnskabet for 1998/1999, som han forklarede om
under straffesagen, er genberegningen foretaget af concorde, som er omtalt i
revisionsprotokollatet.
henning beck har vedstået den forklaring, han afgav i straffesagen, med den tilføjelse, at
revisorerne, som arbejdede med nasdaq-noteringen, allerede den 17. februar 2000
interesserede sig for varelagerværdiansættelse. det har han konstateret ved at gense en mail af
17. februar 2000 som et led i genopfriskningen af hukommelsen forud for vidneforklaringen.
han tiltrådte som økonomidirektør i mct den 1. november 1999, og han havde i de første
seks uger et godt samarbejde med john rasmussen trolle. mct var en virksomhed med
mange unge ansatte, og der var en god tone og udtalt arbejdsglæde. ledergruppemøderne blev
afholdt i en positiv tone. organisationen var velfungerende, men den var ikke færdigudviklet.
virksomheden var præget af stærk vækst og af, at den var etableret af john rasmussen trolle.
hans mail af 16. december 1999 til ledergruppen angående varelageret havde sammenhæng
med, at han som registreret direktør ikke blot ville overlade den totale styring af varelageret til
john rasmussen trolle. han havde vist også via ”jungletrommerne” hørt, at der var
uregelmæssigheder vedrørende varelageret. han husker ikke detaljer angående revisorernes
bemærkninger angående varelageret. der var nok tale om bemærkninger i
revisionsprotokollaterne. hans mail af 16. december 1999 var ment som en opfordring til
teamwork med henblik på at opnå en bedre styring af lageret. den irettesættende svarmail,
som john rasmussen trolle sendte ham den 16. december 1999, betegnede en ændring af
deres tidligere gode samarbejde. han havde tillid til, at john rasmussen trolle ville få løst
problemerne vedrørende lageret.
i januar 2000 talte han flere gange med john rasmussen trolle om vigtigheden af at få løst
spørgsmålene om tilstedeværelsen af det registrerede varelager og værdiansættelsen af
varelageret. den planlagte nasdaq-notering gjorde det ekstra vigtigt at få løst problemerne.
john rasmussen trolle sagde altid, at der ville komme styr på varelageret.
                                              - 152 -
han sendte den 17. februar 2000 en mail til revisorerne angående differencer vedrørende
varelageret. det skete, efter at han fra revisorerne michael nielsson og lars thygesen havde
fået besked om, at der var differencer. under drøftelserne med revisorerne, som john
rasmussen trolle ikke deltog i, henviste han revisorerne til at tage emnet op med john
rasmussen trolle, som var bedst inde i forhold angående varelageret. revisorerne gav udtryk
for, at der var behov for nærmere kontrol og drøftelser med john rasmussen trolle. der blev
vist ikke iværksat en nærmere kontrol. john rasmussen trolle beroligede muligvis
revisionen, men det er en gisning. han fandt mailen af 17. februar 2000 i forbindelse med sin
forberedelse af vidneforklaringen.
hans mail af 27. februar 2000 til john rasmussen trolle med angivelse af seks problematiske
punkter angående varelageret har karakter af en opsamling af de emner, som han havde talt
med john rasmussen trolle om gennem nogen tid. flash-memory er en varegruppe. han
husker ikke i detaljer, hvordan han undersøgte markedspriser.
han kender ikke noget til en lageroptælling den 28. februar 2000.
han opsagde sin stilling den 29. februar 2000, fordi han havde mistet tilliden til john
rasmussen trolle. han redegjorde i brevet af 1. marts 2000 til bestyrelsesformand kjeld
ranum nærmere for baggrunden for opsigelsen. der var sket det helt uhørte, at varelageret var
blevet opskrevet til en højere værdi end gennemsnitlige anskaffelsespriser, selv om
markedsudviklingen tilsagde nedskrivning af varelageret i henhold til
nettorealisationsprincippet. han regnede med, at kjeld ranum ville orientere den øvrige
bestyrelse om baggrunden for opsigelsen. han underrettede ikke revisorerne om sin
fratræden.
han har ikke underskrevet nogen ledelseserklæring til brug for den planlagte nasdaq-
notering.
han fastholder, at han den 1. marts 2000 talte i telefon med kjeld ranum, og at kjeld ranum
under telefonsamtalen virkede rådvild og udtalte, at john rasmussen trolle ”rundsnakkede”
ham. john rasmussen trolle var generelt god til at ”rundsnakke” andre. telefonsamtalen den
1. marts 2000 var saglig. kjeld ranum var normalt ikke rådvild.
                                              - 153 -
han blev nogle få dage efter sin fratræden ringet op af henholdsvis heine bach fra nordea og
torben jørgensen fra danske bank. han fortalte dem, at hans fratræden skyldtes, at han
havde mistet tilliden til john rasmussen trolle. han gik ikke i detaljer. han var efter sin
kontrakt forpligtet til hemmeligholdelse.
han kan ikke præcist tidsfæste, hvornår han blev opmærksom på de ubegrundede
varelageropskrivninger. det var i anden halvdel af februar 2000.
jes lauritzen har forklaret, at han er statsautoriseret revisor og partner i kpmg. han deltog i
due diligence i forbindelse med datarams køb af udvalgte aktiver fra mct. han arbejdede i
tre dage udelukkende med købet. han blev engageret af en amerikansk revisor for dataram.
han og kollegaen tom lassen samarbejdede med den amerikanske revisor. formålet var at
tilvejebringe et beslutningsgrundlag for datarams køb. de fik forelagt et udkast til balance pr.
1. februar 2000. den åbingsbalance pr. 15. marts 2000, som blev udarbejdet for datarams
selskab i forbindelse med overdragelsen, indeholder en goodwill på 96 mio. kr. han var ikke
involveret i forhandlingerne om størrelsen af goodwill. goodwill var sammensat af grupperne
kunder, medarbejdere og varer m.v. han havde i forbindelse med deltagelsen i due diligence
adgang til revisionsprotokollater for mct. han havde også lejlighed til at tale med
medarbejdere i mct. han hørte vist noget om, at der var problemer med værdiansættelsen af
varelageret, men det husker han ikke nærmere om.
han deltog i revisionen af regnskabet for dataram international aps for perioden fra 16.
marts 2001 til 30. april 2002. revisionspåtegningen var blank. goodwill blev nedskrevet i
dette regnskab fra ca. 144 mio. kr. til ca. 95 mio. kr. nedskrivningen angik kunder. i balancen
var der som aktiv optaget et udskudt skatteaktiv, og det var realistisk i betragtning af de da
foreliggende udsigter til fremtidig indtjening. imidlertid blev resultaterne dårligere end
forudset, og aktiviteten blev gradvist flyttet til usa, inden datarams virksomhed i danmark
blev indstillet.
han har ikke gjort sig overvejelser om, hvordan postering af erstatningskrav mod ledelse og
revision skulle posteres, hvis et sådant krav var omfattet af overdragelsen til dataram.
                                             - 154 -
lars marcher har vedstået den forklaring, han afgav i straffesagen og yderligere forklaret, at
han forud for ansættelsen i mct fra den 15. september 1998 havde boet ca. seks år i
australien.
han har efterfølgende fundet det påfaldende, at han fra maj 2000 fik ansvaret for køb og salg
uden at have fuldt indseende med lagerlogistikken. lageret stod john rasmussen trolle for.
virksomhedens organisation var ustruktureret og ikke tilstrækkelig god. disse problemer
fandt han ikke påfaldende, mens han alene var ansvarlig for salg.
henning bechs mail af 16. december 1999 til direktionen angående råvarelageret husker han
ikke. han husker ikke drøftelser om varelageret på dette tidspunkt. i oktober 2000 modtog
han informationer fra medarbejdere, som gav anledning til betænkeligheder med hensyn til
varelagerets tilstedeværelse og værdiansættelsen af varelageret. han modtog lister over
produkter, som han ikke kendte. værdierne på varerne var for høje i forhold til de priser, som
man kunne sælge dem til.
der var i virksomheden et fælles projekt om at få nedbragt varelageret, som var for stort i
forhold til virksomhedens størrelse. samtidig med disse bestræbelser steg værdiansættelsen af
varelageret, og det harmonerede ikke.
han husker ikke et højrøstet skænderi, som han ifølge teena rask jensens forklaring i
straffesagen skulle have haft med john rasmussen trolle.
han husker ikke forløbet af det ekstraordinære bestyrelsesmøde den 3. november 2000, som
han deltog i.
han havde ikke set revisionsprotokollater, før han den 8. november 2000 forud for
generalforsamlingen samme dato nævnte for bestyrelsesformand kjeld ranum, at han var
utryg ved værdiansættelsen af varelageret.
da han tog på akut ferie i december 2000 på grund af utryghed ved lageropskrivninger, var
det hans hensigt eventuelt at fratræde sin stilling, når han kom tilbage fra ferie. da han kom
                                            - 155 -
tilbage efter ferie, blev økonomidirektør carl peter nielsen og bestyrelsen involveret i
spørgsmålet om problemer med varelagerets værdi.
efter hans tiltræden som administrerende direktør den 5. januar 2001 blev der iværksat en
kontrol af varelageret med revisorernes bistand. formålet var at kontrollere det faktiske
varelager og værdiansættelserne. undersøgelsen afdækkede en række betydelige
uregelmæssigheder. man konstaterede bl.a., at der ikke var de aftaler med leverandører om
returnering af varer, som john rasmussen trolle havde angivet. han er uforstående over for,
at revisorerne giver udtryk for, at uregelmæssighederne først blev konstateret noget senere.
az-varenumre angik mærkevarer, som blev solgt til store kunder til en gunstig pris. han
husker ikke drøftelserne om az-varenumre på bestyrelsesmødet den 18. januar 2001. han
havde ikke foretaget transaktioner, som ikke måtte oplyses til john rasmussen trolle.
salget af aktiver fra mct til dataram skete under tidspres. han husker ikke en balance pr. 28.
februar 2001, som blev udarbejdet i forbindelse med salget. overdragelse til dataram af et
erstatningskrav mod ledelse og revision blev ikke overvejet.
han modtog en bonus i forbindelse med salget af aktiver fra mct til dataram. han blev
direktør for datarams danske selskab.
han var ikke involveret i en handel med euroa i henhold til en faktura af 30. juni 2000. han
husker ikke detaljer om mellemværendet med euroa, men han har nok talt med john
rasmussen trolle om sagen. han var utryg ved mellemværendet med euroa. han ved ikke,
hvad peter bonefeld sørensen refererer til i en opsigelsesmail af 5. januar 2001 med
udtrykket ”faktureringer af tvivlsom karakter”.
han var heller ikke involveret i aftalerne med kiss nordic og force.
carl peter nielsen har vedstået sin forklaring i straffesagen med tre korrektioner.
hans forklaring refereret i byrettens dom på side 285 om afskrivning på nasdaq-projektet
angår retteligt kurstab. nasdaq-projektet blev først afskrevet senere.
                                            - 156 -
afskrivningen af værdien af returvarer omtalt i hans forklaring på side 176 i byrettens dom
skete mod john rasmussen trolles ønske.
det varekøb hos kiss nordic, som er omtalt i referatet af hans forklaring i byrettens dom på
side 261, var sket i det foregående regnskabsår og ikke i de foregående regnskabsår.
han konstaterede ved sin tiltræden som direktør i mct i september 2000, at virksomheden
havde et godt omdømme, og at der var dygtige bestyrelsesmedlemmer og medarbejdere.
han underskrev den 25. september 2000 ledelseserklæringen angående årsregnskabet for
1999/2000. det var i overensstemmelse med hans ønske, at der blev foretaget de hensættelser,
som medførte et underskud i årsregnskabet. hermed var der blevet taget højde for alle
problemer.
det ekstraordinære bestyrelsesmøde den 3. november 2000, som han deltog i, blev afholdt
efter et møde med unibank i københavn den 31. oktober 2000. han ønskede et
bestyrelsesmøde, fordi det var et stort problem, at varelageret ikke var blevet nedbragt som
ønsket af bankerne. samtidig havde der været betydelige prisfald på råvarer.
bestyrelsesmødet omfattede gennemgang af en række bilag, herunder nok et bilag betegnet
”kapitaliseringsscenarier”.
den 4. og 5. november 2000 var han til møder i københavn med bankerne og forelagde
bankerne alt det materiale, som var blevet drøftet på bestyrelsesmødet den 3. november 2000.
det stod klart, at mct bl.a. på grund af prisfald på dram var i stor krise. han har altid lagt
vægt på at orientere bankerne om alle relevante forhold. john rasmussen trolle sagde til
ham, at bestyrelsen for mct ikke ønskede revisionsprotokollaterne udleveret til bankerne.
den ordning, der blev etableret med bankerne, indebar, at bankerne skulle modtage en
tredjedel af fortjenesten ved fremtidige aktiekursstigninger.
på generalforsamlingen den 8. november 2000 regnede man med en god fremtidig udvikling.
en sådan udvikling blev imidlertid ødelagt af yderligere prisfald på dram.
                                            - 157 -
på bestyrelsesmødet den 20. november 2000 blev der talt om, at der skulle foretages kontrol
af alle varelagre med fysisk optælling og realistisk værdiansættelse baseret på
realisationspriser. det var en meget stor opgave, som omfattede lagre både i århus og i
udlandet. opgaven skulle være færdig snarest mulig, men blev først afsluttet på et tidspunkt i
december 2000. realisationsværdierne på færdigvarelageret var vanskeligere at opgøre end
værdierne på råvarelageret. desuden blev mellemværendet med itp drøftet på
bestyrelsesmødet, som det skete på alle bestyrelsesmøder.
den 5. december 2000 bad john rasmussen trolle ham om at overføre et beløb til itp. det
kunne han ikke forstå, idet bogføringen hos mct viste, at mct havde et tilgodehavende hos
itp på ca. 30 mio. kr. han talte den 6. december 2000 telefonisk med direktøren for itp, der
gav udtryk for, at itp havde et tilgodehavende hos mct og ikke omvendt. disse oplysninger
var meget foruroligende, og han kontaktede bestyrelsesformand kjeld ranum og gav udtryk
for sin bekymring. da han talte med john rasmussen trolle om sagen, gav john udtryk for, at
direktøren for itp havde misforstået situationen. nogle dage senere bad john rasmussen
trolle ham igen om at overføre penge til itp. derefter talte han den 19. december 2000 i
telefon med kjeld ranum og orienterede ranum om en række foruroligende oplysninger om
itp og returvarer. han udarbejdede den 19. december 2000 et notat om sin telefonsamtale
med kjeld ranum. da han havde afvist at iværksætte overførslen til itp, bad han
medarbejderne om at blive orienteret om en eventuel overførsel til itp. da han opdagede, at
bjarne krog ville overføre penge til itp, kontaktede han bjarne krog for at forhindre
overførslen, som ifølge bjarne krog var beordret af john rasmussen trolle. den 23.
december 2000 sendte han en mail til kjeld ranum angående mellemværendet med itp og
andre problemer. problemerne, som han havde opdaget, var også nye for bestyrelsen. da han
tog hjem til københavn, gjorde han op med sig selv, at han ikke længere kunne stole på john
rasmussen trolle, og han var derfor indstillet på at fratræde sin stilling.
bestyrelsesmødet den 13. december 2000 omfattede også drøftelser angående varelageret,
herunder spørgsmålet om genberegninger. revisorerne medvirkede i forbindelse med
kontrollen af lagerværdierne. revisorerne deltog stikprøvevis i varelageroptælling.
i begyndelsen af 2001 talte han igen med kjeld ranum om john rasmussen trolles
dispositioner, og derefter blev john rasmussen trolle afskediget.
                                            - 158 -
det var hans indtryk, at bestyrelsen for mct udførte et dygtigt og grundigt arbejde.
formuleringen i årsrapporten for 1999/2000 om en hensættelse på 30 mio. kr. til imødegåelse
af tab på varelageret på grund af teknologiskifte er ”smart skrevet” i forhold til angivelsen i
revisionsprotokollatet af 25. september 2000 angående problemet med returvarer. revisorerne
gennemtvang hensættelsen, selv om det var john rasmussen trolles udlægning, at
hensættelse var unødvendig, fordi mct ville modtage teknisk nyere varer i stedet for de
forældede varer.
peter bonefeld rønde har vedstået sin forklaring i straffesagen med nogle tilføjelser.
den tilbageføring af opskrivningen, som er omtalt i referatet af hans forklaring på side 136 i
byrettens dom, var ikke kun noget, som lars marcher talte om. lars marcher skrev også en
mail om tilbageføringen.
antallet af az-varenumre, som er omtalt i referatet af hans forklaring på side 137 i byrettens
dom, kom op på 40-50.
hans forklaring på side 260 i byrettens dom om varer, som skulle faktureres til kiss nordic
inden regnskabsårets afslutning, var varer til en virksomhed i aalborg, som vist hed force.
han er uddannet speditør og var i mct ansat som lagerchef og senere logistikchef. han var
ansat fra august 1998 til begyndelsen af januar 2001. han var med i ledergruppen. senest
refererede han normalt til direktør lars marcher. i nogle sammenhænge refererede han til
john rasmussen trolle. han havde et godt arbejdsmæssigt forhold til john rasmussen trolle.
der var en særlig virksomhedskultur i mct, som nok var præget af virksomhedens
internationale karakter.
han husker en mail af 19. juni 2000, som han sendte til john rasmussen trolle med en
forespørgsel om, hvorvidt chips skulle ”ud at flyve”. det var en fremgangsmåde, som var
almindelig kendt i virksomheden, at chips blev sendt ud for kort tid efter at vende tilbage.
                                               - 159 -
formålet var at pynte på regnskabet. der var ikke givet instruks om, hvad der skulle siges til
revisorerne. det var normalt, at den enkelte medarbejder kun kendte en del af, hvad der
foregik.
revisorerne var meget opmærksomme på spørgsmålet om opskrivninger af varer.
i december 2000 nåede han ”grænsen”, idet han ikke længere ønskede at medvirke til de
mærkelige dispositioner angående varelageret. han skrev i sin opsigelse af 5. januar 2001, at
han ikke ønskede at blive holdt ansvarlig for ting begået af den tidligere og nuværende
ledelse. efter opsigelsen blev han fritstillet og modtog løn i syv måneder.
efter sin fratræden drev han i et vist omfang en anden virksomhed sammen med john
rasmussen trolle.
ledergruppemøderne, hvori 14-15 personer deltog, omfattede mange aktiviteter, bl.a.
overlevelsesture. spørgsmålet om ”flyvende chips” blev ikke drøftet på ledergruppemøderne.
han var sigtet i straffesagen i ca. to år, inden sigtelsen blev frafaldet. det er hans indtryk, at
der under straffesagen kun er afdækket en del af uregelmæssighederne i mct. der har nok
været involveret flere end john rasmussen trolle i de strafbare forhold. måske er kun ”ca.
60 cm ud af en meter” kommet frem.
jan johansen har vedstået sin forklaring i straffesagen.
han har yderligere forklaret, at han var bankdirektør i spar nord, før han blev ansat som
økonomidirektør i mct i 1996. senere, i 1998 eller 1999, fik han ansvaret for
personaleadministrationen. virksomheden var i stærk vækst, og det var derfor nærliggende at
opdele opgaverne, således at han ikke længere arbejdede med økonomi. han medunderskrev
regnskabserklæringen af 5. oktober 1999 angående årsregnskabet 1998/1999, som var det
sidste årsregnskab, han var direkte involveret i.
organisationen i mct var i orden, og der blev lukket et ”hul”, da kim kenlev blev ansat som
indkøbs- og logistikdirektør fra den 1. februar 2000.
                                              - 160 -
der var direktionsmøder hver uge. en gang månedligt blev månedsregnskabet behandlet på et
direktionsmøde. månedsregnskabet blev forelagt af john rasmussen trolle, og de enkelte
direktører redegjorde for deres område. der skete udveksling af synspunkter. afgørelser blev
i tilfælde af uenighed truffet af john rasmussen trolle. så vidt han husker, er det ikke sket, at
hans egen indstilling er blevet tilsidesat af john rasmussen trolle. john rasmussen trolle var
dygtig og tillidsvækkende. de havde et tæt samarbejde, og de var også i et vist omfang
sammen i fritiden. han havde ikke mistanke om, at john rasmussen trolle havde begået
bedrageri.
hans underskrift på regnskabserklæringen af 5. oktober 1999 angik ikke varebeholdningerne,
idet lageret ikke var hans arbejdsområde. john rasmussen trolle stod for lageret. opgørelsen
af varelagerets værdi skete efter gennemsnitsmetoden, og det var i nogle tilfælde nødvendigt
at foretage genberegning for at opnå en korrekt værdiansættelse efter gennemsnitsmetoden.
han husker ikke noget om interne handler med varer mellem mct og datterselskabet i usa.
kort tid før jul 2000 holdt han et møde med carl peter nielsen og lars marcher, hvor de
drøftede john rasmussen trolles problematiske dispositioner. de blev enige om, at
bestyrelsen måtte orienteres. det skete, og derefter blev john rasmussen trolle afskediget i
begyndelsen af januar 2001.
han deltog i forløbet angående salg til dataram, og han var efter salget ansat i dataram frem
til august 2001.
 han husker ikke, om han har deltaget i drøftelser angående udlevering af
revisionsprotokollater til bankerne.
der var ingen problemer med at tiltrække medarbejdere til mct. han ved ikke, om det
skyldes lønniveauet.
revisionsprotokollatet af 5. oktober 1999 har han nok set, men han husker det ikke. han
husker ikke bemærkningerne i protokollatet angående værdiansættelse af varebeholdninger.
                                            - 161 -
bjarne krog har vedstået sin forklaring under straffesagen med den korrektion, at han blev
ansat som finanschef i mct i 1997 og ikke i 1999.
bjarne krog har yderligere forklaret, at han er bankuddannet og navnlig har arbejdet med
investeringsrådgivning. han var før sin ansættelse i mct senest ansat i spar nord i århus,
hvor han arbejdede sammen med direktør jan johansen.
efter børsnoteringen af mct fik han investeringsrelationer som arbejdsområde. han var en
del af den ledergruppe, som refererede til john rasmussen trolle. han opfattede ikke sig selv
som direktør.
organisationen i mct var i 1997 præget af en meget åben kommunikation med alle
medarbejdere. efter børsnoteringen skete der en vis ændring af virksomheden. de børsetiske
regler skulle overholdes.
john rasmussen trolle var meget hårdtarbejdende og god til at skabe tillid. på de
regelmæssige ledergruppemøder skete der en generel meningsudveksling. konkrete
anliggender blev kun drøftet i mindre omfang.
hans tillid til john rasmussen trolle forsvandt som ”dug for solen” på et møde i begyndelsen
af 2001, da john rasmussen trolle blev fyret. han havde ikke før dette tidspunkt haft
mistanke om, at john rasmussen trolle havde begået bedrageri.
han deltog fra 1998 normalt i bestyrelsesmøderne som referent. det var naturligt, fordi
bestyrelsen drøftede meddelelserne til fondsbørsen, som han udarbejdede. han forlod
bestyrelsesmøderne, når det formelle møde var afsluttet. han deltog således ikke i
efterfølgende uformelle drøftelser mellem bestyrelsesmedlemmerne. bestyrelsens arbejde
blev naturligvis ledet af bestyrelsesformand kjeld ranum. bestyrelsen arbejdede
professionelt, og bestyrelsesmedlemmerne var velforberedte, når møderne blev afholdt. det
skete, at kjeld ranum indskærpede over for john rasmussen trolle, at der skulle foretages en
yderligere rapportering til bestyrelsen. bestyrelsen stillede kritiske spørgsmål til john
rasmussen trolle. bestyrelsesmøderne varede normalt 2-4 timer. varelagerets
                                              - 162 -
værdiansættelse blev ofte drøftet på bestyrelsesmøderne, og i drøftelserne herom, som
revisorerne nogle gange deltog i, gik man efter hans vurdering ”til benet”. han var dengang
ikke kyndig med hensyn til værdiansættelsesprincipper. han forstod på revisorerne, at den
anvendte værdiansættelsesmetode var naturlig for en virksomhed som mct. han har ikke
deltaget i bestyrelsesmøder, hvor han undrede sig over, at bestyrelsen ikke gjorde noget andet,
end den gjorde.
han stod for den daglige kontakt med bankerne. den overordnede kontakt med bankerne var
det navnlig john rasmussen trolle, som stod for. bankerne var meget velvillige over for
mct. bankerne opfattede det som ”en fjer i hatten” at være bankforbindelse for en succesfuld
og børsnoteret virksomhed i århus. bankerne respekterede, at john rasmussen trolle under
henvisning til børsetiske regler afviste at give bankerne interne bilag.
han bistod i forbindelse med overførsel af et beløb på 500.000 usd til itp den 27. december
2000. overførslen skete fra john rasmussen trolles holdingselskab, idet direktør carl peter
nielsen havde nedlagt veto mod en overførsel fra mct til itp.
han husker ikke detaljer om et møde den 7. april 1999 med unibank. han underskrev
mødereferatet. mødet angik spørgsmålet om, hvilke informationer banken skulle modtage fra
mct. han husker ikke noget om en bestyrelsesbeslutning om, at banken ikke kunne få
revisionsprotokollater. mødet sluttede i god forståelse vedrørende samarbejdet mellem
unibank og mct.
sten lauritzen har i tilknytning til sin skønserklæring forklaret, at angivelsen af, at han alene
skulle fungere som ”regnemaskine”, er udtryk for, at hans opgave var afgrænset. han har ikke
prøvet en sådan opgave tidligere.
hans besvarelse af spørgsmål 2.10 knytter sig til note 12 i årsregnskabet for 1998/1999.
stopomkostningerne kunne han ikke opgøre, fordi de fornødne oplysninger ikke forelå.
tilsvarende gælder hans besvarelse af spørgsmål 3.10 angående årsregnskabet for 1999/2000.
i hans besvarelse af spørgsmål 5.1 er der taget udgangspunkt i opgjort egenkapital for de
enkelte kvartaler og derudfra beregnet gælden som angivet i bilag 2 til erklæringen.
                                             - 163 -
aage tang-andersen har forklaret, at han i 2001 var advokat som partner i et stort
advokatfirma i århus. han arbejdede navnlig med insolvensret og rekonstruktion.
han blev beskikket som tilsyn, da mct anmeldte betalingsstandsning den 29. januar 2001.
han arbejdede sammen med sin kompagnon advokat michael meyer på at sælge aktiverne ud
af mct. gennem nordea blev der skaffet kontakt til det amerikanske køberemne dataram.
det var navnlig advokat michael meyer, der stod for forhandlingerne med dataram.
han underskrev som tilsyn aftalen af 15. marts 2001 om overdragelse til dataram, som
kreditorerne naturligvis havde haft lejlighed til at udtale sig om. der blev ikke i forbindelse
med overdragelsen til dataram tænkt på spørgsmålet om et eventuelt erstatningskrav mod
ledelse og revision. forhandlingsforløbet fra den 29. januar til den 15. marts 2001 var meget
hektisk. man koncentrerede sig om at opnå det bedst mulige salg med tilknytning til driften af
virksomheden. efter hans vurdering omfatter aftalen med dataram ikke erstatningskrav mod
ledelse og revision. han har aldrig været udsat for, at der i forbindelse med en
betalingsstandsning er sket overdragelse af et sådant erstatningskrav. det ville være nærmest
umuligt at håndtere, og værdiansættelsen af kravet ville nærme sig hasard.
økonomidirektøren og andre gjorde ham opmærksom på, at der var foretaget en række
mistænkelige dispositioner i mct før betalingsstandsningen. han undersøgte disse forhold i
maj-juni 2001 ved at tale med en række af virksomhedens medarbejdere. i efteråret 2001 var
selskabets aktiviteter afviklet, og selskabet indgav herefter konkursbegæring. da selskabet
blev erklæret konkurs den 28. september 2001, blev han udpeget som kurator. der blev
indgivet politianmeldelse angående mulige strafbare forhold i mct.
ham bekendt har dataram ikke rejst erstatningskrav mod ledelse og revision. han ophørte
med at drive selvstændig advokatvirksomhed i 2006.
michael meyer har forklaret, at han, som er advokat, blev inddraget i arbejdet vedrørende
mct kort tid før betalingsstandsningen den 29. januar 2001. han arbejdede sammen med
aage tang-andersen, som blev tilsyn under betalingsstandsningen.
                                             - 164 -
han arbejdede navnlig med salgsprocessen vedrørende mct. han arbejdede sammen med
nordea om salget. aftalen af 15. marts 2001 om salg til dataram er udarbejdet af datarams
rådgivere. det kontraktudkast, som var blevet udarbejdet på sælgerside, blev afvist af
dataram. aftalen omfatter aktiviteterne i mct (”the business”). dataram blev garanteret at
modtage de aktiver, som var nødvendige for at drive forretningen videre. overdragelsen
omfattede udvalgte aktiver, herunder debitorer og varelager. nogle aktiver blev i henhold til
aftalens punkt 1.3 undtaget fra overdragelsen. et eventuelt erstatningskrav mod ledelse og
revision blev ikke overvejet i forbindelse med forhandlingerne med dataram. overdragelsen
tog udgangspunkt i den aktuelle balance, og spørgsmålet om et eventuelt erstatningskrav mod
ledelse og revision blev først aktuelt langt senere.
han er bekendt med, at hans advokatfirma har været involveret i et spørgsmål om
overdragelse af et erstatningskrav fra roskilde bank til nationalbanken. han har ikke selv
været involveret og kender ikke noget til sagen.
heine bach har vedstået sin forklaring i straffesagen med den tilføjelse, at den
revisionspåtegning, der er omtalt i hans forklaring på side 287 i byrettens dom, er en blank
revisionspåtegning.
han var også tilknyttet unibank i århus, før han fra den 30. november 1999 blev
områdedirektør for hele århus. han fik først et nærmere kendskab til unibanks engagement
med mct, da tingene var gået galt. den kundeansvarlige var normalt kunderådgiver henrik
wøhlk pedersen.
det er generelt meget svært at opnå bankkredit, hvis en virksomhed ikke har en egenkapital.
hvis der er en blank revisionspåtegning på et årsregnskab, er det ikke altid, at banken har
anledning til at stille nærmere spørgsmål til årsregnskabet.
det var dengang og nu en tradition i bankverdenen, at der ydes driftskreditter uden sikkerhed.
bankerne vurderer i så fald virksomhedens fremtidsudsigter bl.a. under hensyn til
bestyrelsens sammensætning.
hvis unibank i efteråret 1999 havde kendt de regnskabsresultater, som fremgår af de
                                             - 165 -
korrigerede tal fra kpmg-rapporten for mct for 1998/1999, ville mct absolut ikke kunne
have opnået kreditudvidelser i unibank.
han ringede til henning bech, da henning bech fratrådte som økonomidirektør for mct
omkring 1. marts 2000. han kendte henning bech fra et netværkssamarbejde. det er normalt,
at en bankdirektør ringer til en kundes fratrådte økonomidirektør, eksempelvis med henblik på
eventuel fremtidig deltagelse i bestyrelsesarbejde. opringningen var ikke koordineret med
torben jørgensen fra danske bank. hans opringning var ikke motiveret af bekymring for
unibanks engagement med mct. han husker ikke det præcise forløb af telefonsamtalen, men
henning bech sagde noget i retning af, at henning bech havde mistet tilliden til, at det
fremtidige samarbejde med john rasmussen trolle kunne komme til at fungere. hans indtryk
var, at kemien mellem henning bech og john rasmussen trolle ikke fungerede. de var
meget forskellige. henning bech sagde, at han havde tavshedspligt og ikke kunne udtale sig
nærmere. henning bech sagde vist ikke, at han havde mistet tilliden til john rasmussen
trolle. telefonsamtalen gav ikke anledning til, at han blev betænkelig for unibanks
engagement med mct.
da unibank i efteråret 2000 blev præsenteret for et årsregnskab for mct for 1999/2000 med
et underskud, overtog unibanks kreditafdeling i københavn styringen af engagementet med
mct.
han underskrev en aftale af 8. november 2000 angående det fremtidige kapitalgrundlag for
mct. han deltog ikke i forhandlingerne angående aftalen.
han har ikke deltaget i opgørelsen af nordeas erstatningskrav under straffesagen på ca. 338
mio. kr. beløbet svarer nok til nordeas samlede krav.
han har ikke deltaget i kreditvurderingerne forud for ydelsen af kreditter til mct. det var
bl.a. de fremadrettede forventninger til mct, som begrundede kreditgivningen. set bagud var
kreditgivningen ikke fornuftig, men han havde i datiden tillid til, at kreditvurderingerne blev
foretaget på en forsvarlig måde.
det er varierende, om en bank modtager revisionsprotokollater fra en kunde. han har ikke
                                             - 166 -
kendskab til et møde mellem banken og mct den 7. april 1999, hvor banken fik oplyst, at
den ikke ville få udleveret revisionsprotokollater.
banken opfattede mct som en attraktiv kunde, som man gerne ville gøre forretninger med.
betegnelsen ”offensiv engagementsstrategi” blev ofte anvendt. han kan ikke nærmere
redegøre for bankens overvejelser. han kan heller ikke redegøre for kreditudvidelsen til mct
i forbindelse med det syndikerede lån. det var hans indtryk, at det syndikerede lån i et vist
omfang skulle anvendes til at indfri eksisterende kreditter.
han blev ikke orienteret om fondsbørsmeddelelsen af 22. februar 2000 med nedjustering af
selskabets forventninger til halvårsresultatet.
kreditfaciliteterne tilbudt mct ved unibanks brev af 25. september 2000 var han ikke
involveret i.
john rasmussen trolle modtog en garanti på 50 mio. kr. fra unibank i forbindelse med
bodelingen med sin fraskilte kone. han kender ikke detaljerne.
ole bjerglund jensen har vedstået sin forklaring i straffesagen med den korrektion, at der i
gengivelsen af hans forklaring i byrettens dom på side 291 er kommet til at stå
”proportionskapacitet” i stedet for ”produktionskapacitet”.
i kreditvurderinger lægges der altid lagt stor vægt på årsregnskaber. i en koncern lægges der
størst vægt på moderselskabets regnskab.
han deltog i en række møder i begyndelsen af november 2000 om varelageret i mct. banken
fik på et møde den 3. november 2000 forevist en figurskitse angående varelageret. han deltog
ikke selv i dette møde. virksomhedens redegørelser angående varelageret var uforståelige.
banken udbad sig fra revisionen for mct en forklaring angående principper for opgørelsen af
varelageret.
han deltog i forhandlingerne forud for indgåelsen af aftalen af 8. november 2000 vedrørende
sikring af kapitalgrundlaget i mct. i denne aftale blev der fastsat krav om langt flere
                                             - 167 -
oplysninger til unibank end tidligere. yderligere krav var nærliggende, da banken nu blev
mere direkte involveret i driften af mct. bankens ydelse af ansvarlig lånekapital
modsvaredes af, at banken skulle have andel i fremtidige aktiekursstigninger. det blev ikke
aktuelt. den 8. november 2000 vurderede banken, at der nu forelå pålidelige oplysninger
angående varelageret, selv om der fortsat kunne være usikkerheder på ca. 15 % vedrørende
varelagerets værdi. banken havde da modtaget oplysninger angående varelageret fra
statsautoriseret revisor arne b. jepsen fra ernst & young.
mct var en udpræget vækstvirksomhed, men det ændrer ikke på, at hidtil opnåede resultater
tillægges stor betydning for kreditvurderingen.
han husker ikke detaljer angående kontraktproduktion i mct. det har nok været drøftet, men
han husker det ikke.
14. procedure
14.1 konkursboets procedure
konkursboet har overordnet gjort gældende, at de sagsøgte er erstatningsansvarlige, idet john
rasmussen ved en række retsstridige dispositioner groft har tilsidesat sine forpligtelser over
for mct og derved handlet erstatningspådragende, mens bestyrelsesmedlemmerne og
revisionen har handlet erstatningspådragende ved at forsømme deres opgaver, således at
driften af den reelt underskudsgivende virksomhed er blevet fortsat med et meget betydeligt
tab for mct til følge.
skifteretten i århus tiltrådte den 29. september 2005 en foreløbig afslutning af konkursboet
efter konkurslovens § 149. denne fremgangsmåde berører ikke boets partshabilitet under
retssagen. § 149 sigter netop navnlig mod den foreliggende situation, hvor en
konkursbehandling ikke i det hele bør afvente udfaldet af en langvarig retssag.
afvisningspåstandene støttet på manglende partshabilitet skal derfor ikke tages til følge.
registreringen af selskabet i erhvervsstyrelsen er ikke afgørende for partshabiliteten.
overdragelsen fra mct til dataram omfattede ikke konkursboets erstatningskrav mod de
                                               - 168 -
sagsøgte. erstatningskravet var ikke aktuelt på tidspunktet for overdragelsen til dataram, og
ordlyden af aftalen peger afgørende i retning af, at overdragelsen ikke omfatter
erstatningskravet. heller ikke bevisførelsen angående omstændighederne i forbindelse med
overdragelsesaftalens indgåelse tyder på, at erstatningskravet er omfattet af overdragelsen.
tværtimod bestyrker de afgivne forklaringer, at kravet ikke er blevet overdraget til dataram.
erstatningskravet kan derfor gøres gældende af konkursboet.
john rasmussen er erstatningsansvarlig over for mct, navnlig fordi han har begået strafbare
regnskabsmanipulationer, som det er fastslået ved østre landsrets dom af 2. december 2010.
john rasmussen har således bl.a. registreret fiktive lagertilgange og foretaget uberettigede
opskrivninger af varelagerets værdi samt foretaget eller ladet foretage fiktive indkøbs- og
salgstransaktioner. dispositionerne medførte misvisende årsrapporter for regnskabsårene
1998/1999 og 1999/2000, hvilket muliggjorde optagelse af gæld til finansiering og udvidelse
af selskabets tabsgivende drift, hvorved selskabet fik en meget betydelig underbalance.
john rasmussen er erstatningsansvarlig over for mct også for andre handlinger end dem, der
er omfattet af domfældelsen i straffesagen. til denne kategori af andre handlinger hører en
række koncerninterne transaktioner vedrørende varelageret, posteringen uden et reelt indhold
angående salg af varer for 36,7 mio. kr. til kiss nordic a/s pr. 30. juni 2000 og den forkerte
regnskabsmæssige postering af kontraktproduktionen for samsung, som medførte en
misvisende oppustning af omsætningen.
de tre sagsøgte bestyrelsesmedlemmer er erstatningsansvarlige over for mct i henhold til
den dagældende aktieselskabslovs § 140, som er en regel om culpaansvar, fordi de har
forsømt deres pligter til at tilrettelægge en forsvarlig organisering og herunder kontrollere
john rasmussen trolle, som var både iværksætter, hovedaktionær og administrerende
direktør. dette stillede særlige krav til bestyrelsen, som bestyrelsen ikke har levet op til.
bestyrelsen har tilsidesat sin pligt til at føre et forsvarligt tilsyn med selskabet. bestyrelsen
burde have reageret på en række alvorlige faresignaler i oktober 1999 og senere.
bestyrelsen for en børsnoteret virksomhed som mct burde have foretaget en kritisk kontrol
af john rasmussen trolles dispositioner og forklaringer. virksomhedens drift burde have
været indstillet eller tilpasset forholdene allerede i efteråret 1999 eller senest i foråret 2000.
                                               - 169 -
bestyrelsen har generelt forsømt at tilrettelægge en forsvarlig organisation af virksomheden.
bevisførelsen har klarlagt en utilstrækkelig organisering, således at beslutningerne reelt blev
truffet af john rasmussen trolle. i perioder har mct haft en økonomidirektør, som mere var
økonomidirektør af navn end af gavn. svaghederne i økonomifunktionen, som muliggjorde
john rasmussen trolles fiktive handelstransaktioner og regnskabsmanipulationer, kan
henføres til bestyrelsens forsømmelse. bestyrelsen har reelt overladt det økonomiske ansvar
for virksomheden til john rasmussen trolle.
bestyrelsen har desuden forsømt at tage hensyn til virksomhedens risikofølsomhed med
hensyn til prisudviklingen på dram samt kursudviklingen vedrørende usd.
bestyrelsen har også forsømt løbende at tage stilling til, om selskabets kapitalberedskab var
forsvarligt i forhold til selskabets drift. virksomhedens løbende mangel på likviditet har
bestyrelsen ikke imødegået. bestyrelsen har handlet erstatningspådragende over for mct ved
at undlade at sikre, at virksomheden blev drevet på forsvarlig vis.
bestyrelsen har ud over forsømmelserne med hensyn til den overordnede tilrettelæggelse og
kontrol af virksomhedens drift handlet erstatningspådragende i en række konkrete forhold.
bestyrelsen har forsømt at sikre en korrekt værdiansættelse af varelageret, som var meget
stort og havde afgørende betydning for virksomhedens økonomi. bestyrelsen har ikke levet
op til virksomhedens principper for værdiansættelse af varelagre. korrektion af
gennemsnitspriser i form af genberegning er ikke blevet kontrolleret. bestyrelsen har ikke
foretaget tilstrækkelige overvejelser angående varelagerets værdi, når markedspriserne har
været faldende. bestyrelsens undladelse af at sikre en forsvarlig tilrettelæggelse af og kontrol
med selskabets daglige ledelse muliggjorde, at john rasmussen trolle foretog eller lod
foretage uberettigede opskrivninger af varelageret i strid med selskabets regnskabsprincipper i
såvel regnskabsåret 1998/1999 som regnskabsåret 1999/2000. revisorernes advarsel i
revisionsprotokollatet af 5. oktober 1999 om manglende revisionsbevis for regulering af
selskabets væsentligste aktiver gav bestyrelsen anledning til at iværksætte yderligere
undersøgelser samt forholde sig kritisk til virksomhedens forretningsgange og revisionsspor i
forhold til opgørelsen af varelagerets værdi. bestyrelsen har imidlertid ikke reageret på
                                              - 170 -
revisorernes advarsler. en pligt til skærpet opmærksomhed forelå allerede i forbindelse med
aflæggelsen af årsregnskabet for 1998/1999, og pligten blev yderligere skærpet som følge af,
at der året efter forelå de samme problemer med dokumentation for den hævdede
genberegning og dermed, om værdiansættelsen af varelageret var sket til gennemsnitlig
anskaffelses- eller kostpris. bestyrelsen har vedrørende både årsregnskabet 1998/1999 og
årsregnskabet 1999/2000 tilsidesat den dagældende aktieselskabslovs § 54 om kontrol på en
efter selskabets forhold tilfredsstillende måde, og bestyrelsen er derfor erstatningsansvarlig
efter § 140. det er en ansvarsskærpende omstændighed, at bestyrelsen over en lang periode
ikke har etableret en løsning vedrørende kontrol af værdiansættelsen af varelageret.
det var et væsentligt faresignal for bestyrelsen, at økonomidirektør henning bech fratrådte
pludseligt den 28. februar 2000. for bestyrelsesformand kjeld ranum gælder særligt, at den
advarsel, han fik fra henning bech den 1. marts 2000 om john rasmussen trolles påtænkte
opskrivning af varelageret, var så alvorlig, at den - set i sammenhæng med de forhold
revisionen havde påpeget - burde have givet anledning til en drøftelse med de øvrige
bestyrelsesmedlemmer og revisionen, således at det blev sikret, at en uberettiget opskrivning
ikke fandt sted. alvoren i henning bechs brev af 1. marts 2000 til kjeld ranum støttes af
telefonsamtalen samme dato mellem henning bech og kjeld ranum, som henning bech har
afgivet en troværdig forklaring om. kjeld ranum kontaktede imidlertid kun john rasmussen
trolle, og det var ikke tilstrækkeligt eller adækvat i forhold til beskyldningerne mod netop
john rasmussen trolle. en relevant reaktion fra kjeld ranum på brevet af 1. marts 2000 må
antages at ville have medført, at john trolle rasmussens regnskabsmanipulationer var blevet
afsløret i foråret 2000, og derved ville tabet for mct have været mindre, end det faktisk blev.
bestyrelsen har forsømt at foretage en tilstrækkelig kontrol med det bogførte tilgodehavende
hos itp på ca. 40 mio. kr. mellemværendet blev drøftet på bestyrelsesmødet den 5. oktober
1999, men bestyrelsen forsømte at undersøge forholdet nærmere, idet man både i efteråret
1999 og senere stolede på john rasmussen trolles forklaringer. der blev ikke i regnskabet
for 1998/1999 hensat til tab, og regnskabet indeholder ikke oplysninger om det bogførte
tilgodehavende hos itp.
bestyrelsen har tilsvarende forsømt at sikre en forsvarlig kontrol med hensyn til defekte
returvarer. returvarer til ibm, samsung og fujitsu var medtaget i regnskabet for 1998/1999
                                             - 171 -
med ca. 27 mio. kr., selv om der reelt var tale om fiktive ombytningsvarer.
de otte bogførte overdragelser af råvarelageret mellem mct og mct inc. i oktober og
november 1999 med tilhørende interne avancer er udtryk for, at bestyrelsen har undladt at føre
kontrol med eller i det mindste at holde sig orienteret om, hvordan den daglige drift af
virksomheden blev tilrettelagt af den administrerende direktør. det er også en
ansvarspådragende undladelse fra bestyrelsens side.
bestyrelsen burde have reageret på aktivføringen i årsregnskabet for 1999/2000 af ca. 10,6
mio. kr. vedrørende omkostninger til nasdaq-børsnoteringen. omkostningerne skulle have
været udgiftsført, idet de efter udskydelsen af noteringen på nasdaq ikke havde relation til en
bestemt fremtidig disposition.
bestyrelsen burde ikke have accepteret posteringen af skat som et aktiv med ca. 27 mio. kr. i
årsregnskabets balance pr. 30. juni 2000. bestyrelsen har haft en selvstændig pligt til at
vurdere, om der var en sådan grad af sikkerhed for, at skatteaktivet kunne udnyttes, at der var
grundlag for at aktivere det. en realistisk vurdering af fremtidsudsigterne på daværende
tidspunkt gav imidlertid ikke grundlag for aktivering af udskudt skat.
bestyrelsen har yderligere handlet erstatningspådragende over for mct ved at medvirke til, at
et tilgodehavende på ca. 36,7 mio. kr. i henhold til et salg til kiss nordic a/s pr. 30. juni
2000 blev medregnet i resultatopgørelsen i årsregnskabet for 1999/2000, selv om
transaktionen mellem mct og kiss nordic var uden et reelt indhold. det forhold, at der i et
børsnoteret selskab i en række tilfælde op til statusdagen har kunnet gennemføres salg, der
kort efter blev annulleret, indikerer en uforsvarlig organisation, hvilket bestyrelsen er
ansvarlig for.
revisionen er erstatningsansvarlig i henhold til den dagældende aktieselskabslovs § 141, jf. §
140. der er tale om et professionsansvar, hvilket indebærer en skærpet culpavurdering af
revisionens arbejde. revisionens forsømmelser har karakter af grov uagtsomhed.
revisornævnets kendelse af 6. maj 2009, som ikke er indbragt for domstolene, har fastslået, at
revisionen på en række punkter har tilsidesat god revisionsskik. det er ansvarspådragende.
                                              - 172 -
revisionen har således handlet ansvarspådragende over for mct ved at undlade at tage
forbehold ved påtegningen af årsregnskaberne for 1998/1999 og 1999/2000. derved har
revisionen medvirket til, at mct kunne fortsætte den tabsgivende drift. det
ansvarspådragende forhold består i, at revisorerne - ud fra de oplysninger de havde eller burde
have kendskab til - burde have taget forbehold i regnskaberne, men undlod dette. det har ikke
betydning, at de urigtige forhold i årsregnskaberne skyldes besvigelser eller
regnskabsmanipulation. revisionen har generelt stolet på john rasmussen trolles
forklaringer i stedet for selv at foretage passende revisionshandlinger. revisionens
bemærkninger i revisionsprotokollen om forskellige former for usikkerheder har været
utilstrækkelige. flere forhold var så væsentlige, at de burde have resulteret i forbehold i
regnskabspåtegningerne og ikke blot tilførsler til revisionsprotokollen. forbehold i
regnskabspåtegningerne ville have markeret de pågældende forholds alvor og derved
afgørende have forbedret både bestyrelsens og omverdenens beslutningsgrundlag med hensyn
til virksomhedens drift.
revisionen har for begge regnskabsår forsømt at sikre sig revisionsbevis for, at
værdiansættelsen af varelageret var sket til gennemsnitlig anskaffelses- eller kostpris efter den
hævdede genberegning, eller - hvis dette ikke var muligt - alternativt at tage forbehold i
påtegningerne på årsregnskaberne. de manglende forbehold i revisionspåtegningerne
angående varelagerets værdi indebærer en tilsidesættelse af god revisionsskik. de kritiske
bemærkninger i revisionsprotokollen vedrørende den foretagne genberegning kan ikke erstatte
et forbehold i revisionspåtegningen.
revisionen har vedrørende ombytningsvarer på flere punkter tilsidesat god revisionsskik og
dermed handlet ansvarspådragende.
det gælder de fiktive ombytningsvarer til en værdi af ca. 27 mio. kr., som john rasmussen
trolle havde foranlediget posteret i årsregnskabet for 1998/1999. revisionen har i denne
forbindelse handlet erstatningspådragende, selv om revisornævnet har frifundet for dette
forhold. god revisionsskik er tilsidesat, og der må herved lægges vægt på, at john rasmussen
trolle personligt foretog bogføringen kort tid før statusdagen den 30. juni 2009, og at
revisorerne stolede på hans ubekræftede forklaringer. revisionen har forsømt at indhente
                                              - 173 -
dokumentation, der kunne bekræfte tilstedeværelsen og værdiansættelsen af de omhandlede
varer, eller dokumentation for, at der var indgået aftale med ibm, samsung og fujitsu om, at
chipsene ville blive ombyttet vederlagsfrit af leverandørerne. revisionen burde have taget
forbehold for ombytningsvarerne i årsregnskabet for 1998/1999. revisionen burde desuden
have forhindret, at det i årsregnskabet for 1999/2000 urigtigt blev angivet, at der var hensat
ca. 30 mio. kr. til tab på varelageret i anledning af et forventet teknologiskifte, når realiteten
ifølge revisionsprotokollatet af 25. september 2000 var, at mct havde en beholdning af
forældede eller defekte varer til en værdi af ca. 26,5 mio. kr.
det gælder også vedrørende de øvrige defekte returvarer, at revisionen har forsømt sine
opgaver. revisionen burde, som det er fastslået ved revisornævnets kendelse, i
revisionspåtegningen på årsregnskabet for 1998/1999 have taget forbehold for
tilstedeværelsen og værdiansættelsen af defektvarelageret optaget til en værdi af ca. 13,4 mio.
kr. i revisionspåtegningen på årsregnskabet for 1999/2000 burde revisionen, som det er
fastslået ved revisornævnets kendelse, have taget forbehold for tilstedeværelsen og
værdiansættelsen af defekte varer til en værdi af ca. 20 mio. kr.
revisionen har, som det er fastslået ved revisornævnets kendelse, både for 1998/1999 og
1999/2000 tilsidesat god revisionsskik ved at undlade i påtegningerne på årsrapporterne at
tage forbehold for indregningen af den oppustede kontraktomsætning med samsung og det
dertil knyttede vareforbrug. der er i årsregnskabet 1998/1999 angivet en omsætning, som er
ca. 181 mio. kr. større end den bogførte omsætning, der svarede til det reelle vederlag for
produktionen for samsung. der er i årsregnskabet 1999/2000 angivet en omsætning, som er
ca. 154 mio. kr. større end den bogførte omsætning, der svarede til det reelle vederlag for
produktionen for samsung.
det bogførte tilgodehavende hos itp var den 30. juni 1999 på ca. 40 mio. kr., og revisionen
har i betragtning af den betydelige størrelse ikke foretaget tilstrækkelige undersøgelser
angående dette tilgodehavende. hvis revisionen havde foretaget tilstrækkelige undersøgelser,
ville det være kommet frem, at tilgodehavendet reelt ikke bestod. revisionen har, som det er
fastslået af revisornævnet, tilsidesat god revisionsskik ved ikke i påtegningen på
årsregnskabet for 1998/1999 at tage forbehold for værdiansættelsen af dette væsentlige
tilgodehavende.
                                            - 174 -
revisionen har, som det er fastslået ved revisornævnets kendelse, tilsidesat god revisionsskik
ved ikke i revisionspåtegningen på årsregnskabet 1999/2000 at tage forbehold vedrørende
interne avancer på råvarelageret, selv om de interne varelageroverdragelser angik meget
betydelige værdier. revisionen havde konstateret, at koncernrapporteringen vedrørende intern
avance var mangelfuld, men dette undlod revisionen at omtale i revisionsprotokollen.
revisionen har, som det er fastslået ved revisornævnets kendelse, tilsidesat god revisionsskik
ved at undlade at tage forbehold i årsrapporten 1999/2000 angående aktiveringen af ca. 10,6
mio. kr. vedrørende omkostninger til notering på nasdaq-børsen. omkostningerne burde have
været udgiftsført i årsregnskabet for 1999/2000, da det i efteråret 2000 stod klart, at det var
stærkt usikkert, om der ville blive grundlag for en kapitalforhøjelse.
revisionen har handlet erstatningspådragende ved at undlade at tage forbehold eller anføre
supplerende oplysninger om posteringen af skatteaktivet på ca. 27 mio. kr. i årsregnskabet for
1999/2000. revisionen har i denne forbindelse ukritisk stolet på ledelsens urealistiske
forventninger til den fremtidige indtjening.
revisionen har handlet erstatningspådragende ved at undlade at tage forbehold i
revisionspåtegningen på årsregnskabet for 1999/2000 med hensyn til det bogførte salg af
varer for 36,7 mio. kr. til kiss nordic a/s pr. 30. juni 2000. kiss nordic havde returret, og
handelen var således ikke endelig. i betragtning af dispositionens tidspunkt og
beløbsstørrelsen burde revisionen have forsøgt at sikre sig revisionsbevis for, at handelen var
endelig. det er ikke afgørende, at revisornævnet har frifundet for dette forhold.
revisionen har, som det er fastslået ved revisornævnets kendelse, handlet i strid med god
revisionsskik ved at undlade at tage forbehold i årsrapporten for 1999/2000 for
værdiansættelsen af tilgodehavendet hos euroa angående salg pr. 30. juni 2000. det bogførte
salg, som ikke var reelt, omfattede to fakturaer på i alt ca. 46 mio. kr., hvoraf revisionen ikke
kunne få bekræftelse på den ene faktura på ca. 20 mio. kr. det fremgår af revisornævnets
kendelse, at revisionen også burde have omtalt transaktionen i revisionsprotokollatet af 25.
september 2000.
                                              - 175 -
der er årsagsforbindelse og adækvans mellem de sagsøgtes ansvarspådragende handlinger og
det tab, som sagen angår. årsagsforbindelsen berøres ikke af, at der tillige har været
hændelige begivenheder i form af ugunstige udviklinger i dram-priser og dollarkursen.
årsregnskaberne for 1998/1999 og 1999/2000 har som følge af en række uberettigede
dispositioner været misvisende. mct har lidt betydelige tab, fordi de misvisende regnskaber,
der var forsynet med blanke revisionspåtegninger, har givet banker og andre et urigtigt billede
af virksomhedens økonomiske situation. de misvisende regnskabsresultater har forhindret, at
det for selskabets långivere og forretningsforbindelser har stået klart, at driften af selskabet
reelt var stærkt tabsgivende. selskabets tab ville være blevet undgået eller begrænset
væsentligt, hvis revisionen og ledelsen ikke havde begået fejl, og hvis forretningsgangene i
virksomheden havde været forsvarlige. såfremt regnskaberne for 1998/1999 og 1999/2000
havde været retvisende, ville selskabets ledelse have været nødsaget til enten at indstillet
selskabets drift eller tilpasse virksomheden til de faktiske forhold. selskabets långivere og
øvrige forretningsforbindelser ville tillige have handlet på en måde, der ville have
formindsket risikoen for, at selskabet ville lide yderligere tab. den betydelige låneoptagelse i
regnskabsåret 1999/2000 ville ikke have været mulig, hvis regnskabet for 1998/1999 havde
været retvisende. det har været påregneligt, at omverdenen har reageret i tillid til
årsregnskaberne med blanke revisionspåtegninger. john rasmussen trolles svindel har ikke
en så eksorbitant karakter, at tabet af denne grund må betegnes som inadækvat.
tabet ved den fortsatte tabsgivende drift er et tab, som har ramt mct og dermed
konkursboet. tabet svarer til kreditorernes krav, idet konkursboets aktiver skal udloddes til
kreditorerne. denne omstændighed ændrer ikke på, at konkursboet kan gøre erstatningskravet
gældende. konkursboet er således søgsmålsberettiget. hverken bankerne eller andre har
fremsat erstatningskrav svarende til det erstatningskrav, som konkursboet har rejst under
denne sag. i straffesagen blev bankernes erstatningskrav mod john rasmussen ikke
behandlet.
tabet for mct kan opgøres med udgangspunkt i kpmg-rapporten. rapporten afspejler et
stort og grundigt arbejde udført af en anerkendt revisionsvirksomhed. rapporten viser, at
driften af mct fra den 30. juni 1999 til den 31. januar 2001 medførte en løbende månedlig
forøgelse af underbalancen. rapportens opgørelser af reelle regnskabstal gør det muligt
tilnærmelsesvis at estimere tabet på grundlag af egenkapitalen/underbalancen i mct på
                                             - 176 -
forskellige tidspunkter. tabet må under alle omstændigheder til dels fastsættes skønsmæssigt.
konkursboets påstand om betaling af 100 mio. kr. indebærer en væsentlig begrænsning af
påstanden i forhold til det faktiske tab. det er uden særlig betydning, at kpmg-rapporten
vedrører hele koncernen, idet moderselskabet mct havde den afgørende økonomiske
interesse i datterselskaberne.
hvis der tages udgangspunkt i datoen 5. oktober 1999, da årsregnskabet for 1998/1999 blev
aflagt, var underbalancen ca. 42 mio. kr. forøgelsen af underbalancen fra dette tidspunkt frem
til den 31. januar 2001, hvor underbalancen var på 511 mio. kr., var således 469 mio. kr.
hvis der tages udgangspunkt i datoen 1. marts 2000, da henning bech skrev til kjeld ranum
og advarede om john rasmussen trolles lageropskrivning, var underbalancen ca. 122 mio. kr.
forøgelsen af underbalancen fra dette tidspunkt frem til 31. januar 2001 var således 389 mio.
kr.
hvis der tages udgangspunkt i datoen 25. september 2000, da årsregnskabet for 1999/2000
blev aflagt, var underbalancen ca. 325 mio. kr. forøgelsen af underbalancen fra dette
tidspunkt frem til 31. januar 2001 var således 186 mio. kr.
der er ikke omstændigheder, som kan medføre bortfald eller lempelse af de sagsøgtes
erstatningsansvar.
der foreligger således ikke en erstatningsretlig relevant egen skyld eller accept af risiko hos
de långivende banker. bankernes udlån har været baseret på misvisende regnskabsoplysninger
for mct, og bankerne har foretaget sædvanlige sagsbehandlingsskridt i forbindelse med
kreditgivningen. det forhold, at bankerne har inddraget andre momenter i kreditvurderingerne
ud over de reviderede regnskaber, indebærer ikke en accept af risiko for bankerne. i øvrigt er
eventuel egen skyld hos en eller flere kreditorer uden betydning for afgørelsen af
erstatningskravet fremsat af konkursboet, som repræsenterer den samlede kreditormasse.
det er uden betydning for sagen, at bestyrelsen er blevet meddelt decharge på
generalforsamlingerne i 1999 og 2000. decharge blev nemlig ikke meddelt på et i alt
væsentligt rigtigt og fuldt oplyst grundlag, idet beslutningerne om decharge blev truffet ud fra
                                              - 177 -
en forudsætning om, at de godkendte årsregnskaber var retvisende og korrekte. det har senere
vist sig ikke at være tilfældet, og det følger derfor af den dagældende aktieselskabslovs § 144,
stk. 2, at søgsmål kan anlægges, idet søgsmålsfristen i § 145, stk. 2, ikke finder anvendelse.
de sagsøgte, der alle er erstatningsansvarlige, hæfter solidarisk for tabet i overensstemmelse
med dansk erstatningsrets almindelige hovedregel. der skal ikke ske identifikation mellem
mct og john rasmussen trolle ved vurderingen af erstatningsansvaret for de øvrige
sagsøgte. hovedårsagslæren, som har et meget begrænset anvendelsesområde, kan ikke føre
til frifindelse af nogle af de sagsøgte. det må herved tages i betragtning, at det er svigt hos
bestyrelsen og revisionen, som har muliggjort john rasmussen trolles strafbare adfærd. der
er ikke grundlag for lempelse af erstatningsansvaret efter den dagældende aktieselskabslovs §
143 eller efter erstatningsansvarslovens § 24. spørgsmålet om de sagsøgtes
forsikringsdækning har ikke betydning i forholdet til konkursboet, men kan eventuelt få
betydning i det indbyrdes forhold mellem de erstatningsansvarlige.
konkursboet har i henhold til de almindelige regler i rentelovens § 3, stk. 4, og § 5, stk. 1,
krav på procesrente fra sagens anlæg den 28. juni 2002. ingen af parterne kan bebrejdes
sagens meget langvarige forløb. hverken det langvarige forløb eller andre forhold kan
begrunde, at der efter undtagelsesbestemmelsen i rentelovens § 3, stk. 5, bestemmes
forrentning fra et senere tidspunkt end sagens anlæg, eller at der efter
undtagelsesbestemmelsen i rentelovens § 5, stk. 3, bestemmes forrentning med en lavere
rentesats end procesrente.
artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention (emrk) om ret til rettergang
inden en rimelig frist har ikke betydning for konkursboets erstatningskrav mod de sagsøgte.
emrk kan ikke medføre en lempelse af de sagsøgtes erstatningsansvar. et krav fra de
sagsøgte om godtgørelse for ikke-økonomisk skade må i givet fald rettes mod staten.
14.2 bestyrelsens procedure
bestyrelsen har vedrørende påstanden om afvisning, fordi konkursboet har mistet
partshabiliteten efter selskabets sletning i selskabsregisteret, samt påstandene om frifindelse,
fordi erstatningskravet er overdraget til dataram, og fordi boet ikke kan støtte ret på
                                               - 178 -
bankernes eventuelle erstatningskrav, henvist til revisionens procedure.
de tre bestyrelsesmedlemmer havde alle stor erhvervserfaring og erfaring med
bestyrelsesarbejde, da de blev medlemmer af selskabets bestyrelse. de kom ind i bestyrelsen
på forskellige tidspunkter og havde forskellig baggrund. ingen af bestyrelsesmedlemmerne
havde tilknytning til john rasmussen. ved sagens afgørelse skal man være opmærksom på, at
man i dag ved meget, som bestyrelsen ikke vidste og ikke burde have vidst eller indset i 1999
og 2000. det skal ved vurderingen af bestyrelsens ansvar endvidere tages i betragtning, at
selskabet i den relevante periode var blevet grundigt gennemgået hele 3 gange: ved
børsnoteringen i 1997, ved iso-certificeringen og i forbindelse med forsøget på nasdaq-
notering.
det gøres på baggrund af oplysningerne om bestyrelsens arbejde gældende, at det blev udført
seriøst, kompetent og samvittighedsfuldt, og at ingen af bestyrelsesmedlemmerne har
tilsidesat forpligtelsen efter dagældende aktieselskabslovs § 54 til at sørge for en forsvarlig
organisation af selskabets virksomhed og til at sørge for rettidig stillingtagen til selskabets
finansielle forhold, ligesom bestyrelsen ikke kan bebrejdes de fejl ved regnskaberne, som
senere er afdækket. bestyrelsen har ikke tilsidesat pligten til at føre et forsvarligt tilsyn med
selskabet. det er boet, der er i besiddelse af dokumenter, og boet har alene fremlagt
referaterne fra bestyrelsesmøderne, men de bilag, der var fremme i forbindelse med
bestyrelsesmøderne, er ikke fremlagt. boet har f.eks. ikke fremlagt de forretningsgange og
funktionsbeskrivelser, der blev udarbejdet, og det er et problem for boet, når det gør
gældende, at bestyrelsen ikke har sørget for en ordentlig organisation. en iso-certificering er
et kvalitetsstempel, og boet har f.eks. ikke fremlagt det materiale, der var fremme i
forbindelse med certificeringen. det er ikke en bestyrelses opgave at kontrollere og
beskæftige sig med virksomhedens daglige forhold og være nede i ”maskinrummet”, idet
bestyrelsens tilsyn skal varetages på det overordnede plan. bestyrelsens kontrol udøves i vidt
omfang gennem andre, ikke mindst revisionen. bestyrelsen har, når der ikke er særlige
faresignaler, ret til at stole på, at oplysningerne fra direktionen og revisionen er retvisende.
bestyrelsesmedlemmerne og en række ledende medarbejdere har alle forklaret, at john
rasmussen var tillidsvækkende og hårdt arbejdende, og at de på intet tidspunkt havde
mistanke om uregelmæssigheder. først hen i oktober 2000 begyndte lars marcher, der havde
                                             - 179 -
været ansat længe, at føle sig utryg, og jan johansen fik først mistanke i december 2000.
bestyrelsen havde ikke kendskab til uregelmæssigheder og burde ikke have haft det, når
heller ikke ledende medarbejdere, der beskæftigede sig med virksomhedens daglige forhold,
ikke havde det.
bestyrelsen blev meddelt decharge for de to relevante regnskabsår, 1998/1999 og 1999/2000.
efter den dagældende aktieselskabslovs § 144, stk. 4, kunne kurator efter selskabets konkurs
anlægge erstatningssag, uanset en beslutning om ansvarsfrihed, når fristdagen var etableret
senest 24 måneder efter afholdelsen af den generalforsamling, hvor beslutningen om
ansvarsfrihed blev truffet. boet skulle i så fald have anlagt sagen 3 måneder efter, at selskabet
var erklæret konkurs, jf. dagældende aktieselskabslovs § 145, stk. 2.
fristdagen i denne sag er etableret mindre end 24 måneder efter afholdelsen af begge
generalforsamlinger, hvorfor 24 måneders fristen er overholdt. selskabet blev erklæret
konkurs den 28. september 2001, og retssag blev først anlagt den 28. juni 2002. kravet om, at
boet skal anlægge retssag senest 3 måneder efter konkursen, er således ikke opfyldt. fristerne
er ikke bare en formalitet, der kan negligeres. bestyrelsen undlod ikke at dele en viden med
aktionærerne på generalforsamlingerne. john trolle, der ejede ca. 55 % af aktiekapitalen,
førte generalforsamlingen bag lyset, og han var ikke uvidende om væsentlige forhold. dette
indebærer, at der må lægges vægt på dechargen, og den sagsøgte bestyrelse er derfor uden
ansvar for dispositioner, der vedrører regnskabsårene 1998/1999 og 1999/2000, og
bestyrelsen skal allerede af den grund frifindes.
såfremt landsretten finder, at dechargen ikke kan føre til frifindelse, gøres det gældende, at
der ikke er et ansvarsgrundlag, for bestyrelsen har ikke begået ansvarspådragende fejl eller
forsømmelser. bestyrelsen har således ikke forsømt at organisere virksomheden forsvarligt.
mct var en virksomhed med en gennemtænkt og velfungerende organisation, som blandt
andet indbefattede en klar ansvarsfordeling mellem bestyrelsen, direktionens enkelte
medarbejdere, de ledende medarbejdere i øvrigt og revisionen. i overensstemmelse med
selskabets vedtægter var der udarbejdet en detaljeret forretningsorden, der også er
underskrevet af revisionen.
det fremgår af denne forretningsorden, at ”såfremt revisionen opdager uregelmæssigheder af
                                             - 180 -
væsentlig betydning, skal revisionen foruden at foretage indførelse i revisionsprotokollen give
skriftlig underretning til selskabets formand. revisionen har pligt til at henlede bestyrelsens
opmærksomhed på mulige mangler ved selskabets regnskabsvæsen og den interne kontrol”.
revisionen har i tiltrædelsesprotokollatet forpligtet sig til, at ”såfremt vi finder væsentlige
svagheder i selskabets forretningsgange og interne kontroller, vil dette blive rapporteret i
revisionsprotokollen.” det kan lægges til grund, at selskabets organisation, forretningsgange
og interne kontroller aldrig har givet anledning til bemærkninger fra revisionen, bankerne
eller andre.
der har i den relevante periode løbende været afholdt et betydeligt antal bestyrelsesmøder. i
perioden fra august 1997 til januar 2001 har der således været afholdt 32 bestyrelsesmøder, og
alle bestyrelsesmedlemmerne var til stede ved de fleste møder. bestyrelsen var velforberedt til
møderne, og ingen var i tvivl om, at det var kjeld ranum, der sad for bordenden. kjeld
ranum var mellem bestyrelsesmøderne jævnligt i kontakt med john rasmussen. den samlede
direktion afholdt endvidere ugentlige ledermøder, men boet har ikke fremlagt referater fra
disse møder. bestyrelsen udbyggede og tilpassede den daglige ledelse i takt med selskabets
vækst, jf. f.eks. fob 1/2000, hvori det meddeles, at den bevidste udbygning af direktionen er
fuldført, og at direktionen nu består af 7 direktører.
mct havde i løbet af en 5-årig periode 4 økonomidirektører, men der er intet grundlag for at
kritisere bestyrelsens ansættelse af økonomidirektører. henrik sørensen var kun midlertidig
økonomidirektør. det var nødvendigt at besætte stillingen, da henning bech uden varsel
sagde op, og bestyrelsen gik straks i gang med at finde den rette mand, og i mellemtiden blev
henrik sørensen konstitueret. der var ikke andet at gøre end at finde en intern mand indtil
ansættelsen af carl peter nielsen fra den 1. september 2000. det må derfor konkluderes, at
der intet er at bebrejde bestyrelsen med hensyn til selskabets organisation og interne
kontroller vedrørende ansættelser.
bestyrelsen havde ikke kendskab til uregelmæssighederne, som fandt sted på foranledning af
john rasmussen og burde heller ikke have haft det. hvorfor skulle john rasmussen fifle med
regnskaberne, og hvorfor skulle det, han forklarede om baggrunden for, at itp’s gæld var
blevet så gammel, ikke være sandt? bestyrelsen havde ikke anledning eller pligt til at
iværksætte særlige kontrolforanstaltninger. bestyrelsen havde ingen grund til at tro, at john
                                              - 181 -
rasmussen ville snyde sit eget velkørende selskab.
set i bakspejlet kan man se, at selskabets drift burde have været tilpasset eller indstillet noget
før, men der er ingen, der kan sige, hvornår bestyrelsen skulle have grebet ind. der var store
lagre, men hvor stort et lager skulle mct have haft i efteråret 1999, og skulle det syndikerede
lån have være hjemtaget i kroner i stedet for dollars? de beslutninger, der blev truffet, skal ses
i lyset af den vedtagne strategi. bestyrelsen handlede korrekt og samvittighedsfuldt ud fra en
begrundet overbevisning om, at man handlede i virksomhedens interesse, og dette gjaldt frem
til kollapset. uden at være forpligtet hertil efter fondsbørsreglerne offentliggjorde selskabet
kvartalsrapporter, og bestyrelsen krævede månedsrapportering fra direktionen. det bestrides,
at selskabet i den relevante periode havde en anstrengt likviditet. først i slutningen af 2000
opstod der problemer, men de skyldtes den stigende dollarkurs og prisfaldet på dram.
bestyrelsen bebrejdes, at selskabet gik i banken ”drypvis”. dette er ikke forbudt eller
ansvarspådragende. selskabet havde, som man kan se i bankernes indstillinger, ikke
problemer med at låne penge. john rasmussen har da også tidligere forklaret, at banken spiste
af hans hånd, og at mct kunne låne alle de penge, det ville.
bestyrelsen kan ikke bebrejdes, at varebeholdningerne var optaget med ca. 50 mio. kr. mere,
end det valgte regnskabsprincip berettigede til i 1998/1999 og med ca. 173 mio. for meget i
1999/2000 årsregnskabet. uanset om der fandt opskrivninger sted, er det ikke noget,
bestyrelsen kan bebrejdes, da bestyrelsen ikke var bekendt med, at der skulle have fundet
opskrivninger sted. det regnskabsprincip, som mct havde valgt, var uangribeligt, og det var
nødvendigt med genberegninger for at finde frem til gennemsnitsprisen. de oplysninger, som
bestyrelsen fik på bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999 og på bestyrelsesmødet den 26.
september 2000, gav ikke anledning til mistanke om, at værdiansættelsen var forkert, idet
revisionen havde fundet, at værdiansættelsen var forsvarlig. en mulig svaghed blev påpeget
på mødet den 5. oktober 1999, og man fik at vide, at løsningen var et nyt it-system. dette
støttede bestyrelsen op om. bestyrelsen kunne på dette møde ikke gøre andet og mere, når
revisionen havde valgt at give regnskabet en blank påtegning. oracle blev bestilt, og
bestyrelsen fulgte i den følgende tid op på beslutningen. i juni 2000 beskæftigede bestyrelsen
sig igen med oracle, og kjeld ranum bad om regelmæssig rapportering. man fik
efterfølgende kendskab til, at andre virksomheder havde haft problemer med oracle, og det
gav god mening at afvente andres erfaringer. det ville have været en katastrofe at indføre et
                                             - 182 -
system, der ikke virkede.
på bestyrelsesmødet den 26. september 2000 blev revisionsprotokollen indgående
gennemgået, og bestyrelsen fik at vide, at regnskabet ville blive forsynet med en blank
påtegning. der var ikke mistanke om uregelmæssigheder, og den skærpede retorik gik kun på
indførelsen af oracle, som ville opfylde revisorernes ønske om tydeligere kontrolspor i
forbindelse med beregningerne af varelagerets værdi. bestyrelsen havde på baggrund af de
oplysninger, den fik, ikke anledning til at foretage sig yderligere. bestyrelsen kan og skal ikke
være klogere end revisionen. bestyrelsen var klar over, hvad genberegningsprincippet gik ud
på. såfremt landsretten finder, at bestyrelsen har handlet ansvarspådragende ved at acceptere
regnskabet for 1999/2000, har dette under alle omstændigheder ikke medført tab. hvis
regnskabet var blevet aflagt med de korrektioner, som efter boets opfattelse skulle have fundet
sted, ville der være sket hensættelser og tilpasninger i slutningen af september eller i
begyndelsen af oktober 2000 frem for i starten af november 2000, hvor der i forbindelse med
kvartalsregnskabet blev foretaget omfattende hensættelser og tilpasninger. en måneds
forsinkelse har ikke medført tab.
bestyrelsen bebrejdes, at regnskaberne anvender nettorealisationspriserne på
regnskabstidspunktet og ikke på statustidspunktet. skønsmanden er ikke blevet spurgt om
betydningen heraf, men det er logisk at tage den efterfølgende prisudvikling i betragtning for
at kunne aflægge et korrekt regnskab. det vides ikke, hvornår priserne faldt/steg eller hvornår
der fandt store lageropbygninger sted. det afgørende er, at revisorerne i begge regnskabsår
har fundet værdiansættelserne forsvarlige og givet blank påtegning.
bestyrelsen bebrejdes endvidere, at den ikke greb ind over for det store itp-tilgodehavende,
der fremtrådte usædvanligt. bestyrelsen fik at vide, at der var tale om et langvarigt og
omfattende naturligt samarbejde med en broker. man fik også at vide, at man kunne risikere
konkurs hos itp, hvis hele tilgodehavendet blev krævet betalt med det samme. i forbindelse
med aflæggelsen af årsregnskabet for 1998/1999 forelå de oplysninger, som fremgår af
revisionsprotokollatet, og på grundlag heraf blev det besluttet, at itp skulle være et fast punkt
på kommende bestyrelsesmøder. det bestrides, at bestyrelsen har handlet ansvarspådragende
ved ikke på dette tidspunkt at kræve hensættelser på fordringen. itp havde bekræftet kravets
eksistens, og der var ingen, der havde mistanke om, at det ikke var et reelt gældsforhold. man
                                            - 183 -
var opmærksom på at få nedbragt itp-tilgodehavendet ved indkøb til modregning. på
bestyrelsesmødet den 6. januar 2000 blev det oplyst, at gælden til itp var halveret, og
bestyrelsen havde ingen anledning til ikke at tro på denne oplysning. det blev oplyst på
bestyrelsesmødet den 20. marts 2000, at itp havde bekræftet saldoen, og det blev besluttet
mod john rasmussens indstilling at nedskrive kravet. kjeld ranum irettesatte på
bestyrelsesmødet den 14. juni 2000 john rasmussen, da det kom frem, at mct havde lånt
itp 300.000 usd. der var i de følgende måneder stadig ikke noget, der kunne give
bestyrelsen det indtryk, at mellemværendet med itp ikke var, som man forudsatte. det var
først i december 2000, at det kom frem, da john rasmussen forsøgte at overføre penge til
itp, at der var noget galt, og så reagerede man, og det endte med, at john rasmussen blev
fyret.
med hensyn til punktet ombytningsvarer (samsung, ibm og fujitsu) og andre fiktive
dispositioner gør bestyrelsen gældende, at forholdene ikke har fremtrådt usædvanlige for
bestyrelsen. det fremgår af revisionsprotokollatet, som var fremme på bestyrelsesmødet den
5. oktober 1999, at revisionen havde foretaget relevante undersøgelser og ikke fremkom med
advarsler, og bestyrelsen havde på den baggrund ikke anledning til at foretage sig yderligere.
da hennning bech fratrådte, sendte han et brev til kjeld ranum. peter pasgaard og niels
peder opstrup blev ikke orienteret om denne henvendelse. whistleblowerbegrebet kendte
man ikke i 2000. det er i dag let at bebrejde kjeld ranum, at han ikke orienterede de øvrige
bestyrelsesmedlemmer og revisionen om henvendelsen og ikke forsøgte at få andre end john
rasmussen til at give en forklaring. kjeld ranums reaktion på brevet skal ses i lyset af, at han
anså henning bech for at være en lidt nørdet økonomidirektør, der ikke var faldet til i
virksomheden, og som efter et par måneders ansættelse fik kolde fødder, fordi han følte, at
han ikke magtede opgaven. kjeld ranum opfattede brevet som et forsøg fra henning bech på
at legitimere sin opsigelse over for den person, som havde anbefalet ham til stillingen. kjeld
ranum kontaktede straks john rasmussen og bad om at få en skriftlig redegørelse, og den fik
han dagen efter. john rasmussen oplyste, at det var korrekt, at der var konstateret en
difference ved optællingen den 8. januar 2000, men alle havde været enige om, at der måtte
være tale om en optællingsfejl, og derfor var der den 28. februar 2000 foretaget en ny
optælling med deltagelse af revisionen. kjeld ranum havde ingen anledning til at betvivle
rigtigheden af john rasmussens forklaring. john rasmussen stod foran sit livs største triumf
                                             - 184 -
med nasdaq-noteringen, og kjeld ranum vidste, at revisionen nærmest boede på
virksomheden i forbindelse med undersøgelsen af selskabet som led i den amerikanske
notering. john rasmussens forklaring var detaljeret og meningsfyldt, og john rasmussen gav
udtryk for, at han og henning bech havde været uenige om regnskabsprincippet. henning
bech kan ikke have været i tvivl om rigtigheden af varelagerværdien, når han samtidig
underskrev ledelseserklæringen. kjeld ranum blev overbevist om, at alt var i orden efter john
rasmussens redegørelse, og han fulgte op over for revisionen på det næste bestyrelsesmøde
den 20. marts 2000, hvor revisorerne deltog, hvor han spurgte, om der kunne være nogen som
helst tvivl om lagerværdien, hvortil revisionen svarede, at ”hver en sten er vendt”.
set i bakspejlet er det klart, at kjeld ranum traf et forkert valg, men valget er ikke
ansvarspådragende, for kjeld ranum reagerede på henvendelsen, og han havde ingen grund
til at tro, at den måde han reagerede på, ikke var tilstrækkelig. kjeld ranum vil ikke afvise, at
han efter modtagelsen af brevet talte med henning bech, men kjeld ranum bestrider at skulle
have sagt, at han blev rundsnakket af john rasmussen, og at han skulle have været rådvild.
henning bech har da også forklaret, at kjeld ranum aldrig var rådvild.
med hensyn til emissionsomkostningerne, hvor bestyrelsen bebrejdes, at de blev aktiveret i
årsregnskabet for 1999/2000 henviser bestyrelsen til revisionsprotokollatet af 25. september
2000, hvori revisionen redegør for baggrunden herfor. dette skøn havde bestyrelsen ikke
grundlag for at betvivle. niels peder opstrup er i den forbindelse ikke omfattet af et
professionsansvar som advokat, men han skal bedømmes som et almindeligt
bestyrelsesmedlem. det, der er anført om emissionsomkostningerne, gør sig også gældende
med hensyn til aktiveringen af skatteaktivet. aktiveringen skete på baggrund af en tro på
stigende omsætning og en tro på, at dram-prisen ville stige.
finder landsretten, at bestyrelsen har handlet ansvarspådragende, gøres det gældende, at
bestyrelsens uagtsomhed er så ringe, at der må ses bort fra den, idet john rasmussens
kriminelle handlinger udgør et massivt ansvarsgrundlag. dette fører også til, at john
rasmussen i givet fald skal friholde bestyrelsen for ethvert beløb inklusive renter og
sagsomkostninger, som bestyrelsen måtte blive tilpligtet at betale til boet.
bestyrelsen påstår frifindelse over for revisionens friholdelsespåstand, og bestyrelsen gør på
                                             - 185 -
sin side en friholdelsespåstand gældende over for revisionen, da det er bestyrelsens opfattelse,
at revisionen, der har et professionsansvar, har handlet mere ansvarspådragende end
bestyrelsen.
revisornævnet har da også fundet, at revisionen tilsidesatte god revisionsskik på en række
punkter, og revisorerne blev pålagt at betaler bøder på 150.000 kr. det er et gennemgående
kritikpunkt, at revisionen i for høj grad har forladt sig på især john rasmussens forklaringer
og ikke sikret sig tilstrækkeligt revisionsbevis i henhold til dagældende lovgivning.
det fremgår af forklaringerne fra bestyrelsesmedlemmerne, at de havde det bedste indtryk af
revisorerne fra de to revisionsselskaber. selv om bestyrelsen havde et godt indtryk, er det ikke
ensbetydende med, at bestyrelsen ikke forholdt sig kritisk, hvis der var noget, som burde
undersøges nærmere. revisionen gør gældende, at revisionens ansvar er subsidiært i forhold
til bestyrelsens, men dette bestrides. revisionen har et selvstændigt ansvar, og en
statsautoriseret revisor er offentlighedens tillidsrepræsentant.
spørgsmålet er derfor, om revisionen undervejs påpegede fejl, som bestyrelsen burde have
reageret på, idet der var tale om forhold, som lå uden for revisionens ansvarsområde, men
inden for bestyrelsens?
revisionen havde tiltrådt bestyrelsens forretningsorden, og det var derfor aftalt, hvordan
samarbejdet skulle foregå mellem bestyrelsen og revisionen. bestyrelsen lagde stor vægt på
punkt 6.5, hvorefter revisionen skulle give skriftlig underretning til selskabets formand, hvis
der var forhold, som revisionen mente, at bestyrelsen skulle gøres bekendt med, og dette
punkt var helt bevidst, fordi der var tale om et selskab med en hovedaktionær, der var
administrerende direktør, og man ville sikre sig, at bestyrelsen fik en direkte henvendelse.
punkt 6.6 pålagde revisionen at redegøre for stikprøver af varelageret samt at redegøre for,
om revisionen betragtede varelageropgørelsen i sin helhed for betryggende og forsvarligt
foretaget.
det gøres fra bestyrelsens side gældende, at der ikke er noget i revisionsprotokollaterne, som
burde have fået bestyrelsen til at reagere anderledes, end den gjorde. herudover er der tale om
flere forhold, som revisionen fik kendskab til under udførelsen af revisionsarbejdet, som den
                                              - 186 -
ikke orienterede bestyrelsen om. her tænkes særligt på brevet af 8. september 1998 fra ernst
& young til john rasmussen om posteringer, der ikke var i overensstemmelse med
bogføringsloven. revisionen ville følge op, men vi ved ikke, om den har gjort det, for
revisionens interne arbejdspapirer er ikke fremlagt. bestyrelsen ville helt sikkert have
reageret, hvis den havde fået at vide, at selskabet ikke overholdt bogføringsloven. brevet af 8.
september 1998 er ikke sendt til bestyrelsen. revisionen kan derfor ikke gøre gældende, at
den har orienteret bestyrelsen om mulige faresignaler, som bestyrelsen har undladt at reagere
på, for forholdet er det, at revisionen ikke, som den skulle efter forretningsordenen, sendte
meddelelser til bestyrelsesformanden, men kun til direktionen.
i forbindelse med årsregnskaberne havde bestyrelsen ikke grund til at tro, at revisionen ikke
havde ret, når den afgav blank påtegning efter at have redegjort for problemerne med
opgørelsen af varelagerets værdi og problemet med itp. revisionen indestod herved for, at
varelageret var opgjort ved stikprøvekontrol, og at man havde vurderet, at de
lageropgørelsesproblemer, som blev beskrevet i revisionsprotokollatet, var løst. der var tale
om en opgave, som påhvilede revisionen, og bestyrelsen kunne henholde sig til de blanke
påtegninger. revisornævnet har fastslået, at bemærkninger i et revisionsprotokollat ikke kan
erstatte forbehold. det er derfor bestyrelsens opfattelse, at bestyrelsen ikke kan bebrejdes, at
den ikke reagerede på revisionens bemærkninger i protokollaterne. bestyrelsen var heller ikke
bekendt med, at revisionen anså det for et problem, at john rasmussen var den eneste, der var
inde i lageret, og at han havde mulighed for at justere lagerværdien. det er på den baggrund
alene revisionen, der har et ansvar. det fremgår af revisionens planlægningsnotat i forbindelse
med revisionen af regnskabet 1999/2000, at kontrolmiljøet blev karakteriseret som middel til
høj. dette fik bestyrelsen ikke noget at vide om, og bestyrelsen kunne derfor ikke vide, at
revisionen var bekymret. når bestyrelsen ikke fik sådanne underretninger, var det svært for
bestyrelsen at udgøre et effektivt kontrolorgan over for direktionen. bestyrelsen kan ikke
blive pålagt et ansvar for, at revisionen ikke har overholdt de faglige standarder for udførelsen
af deres arbejde. revisionen optrådte professionelt, og bestyrelsen havde ikke grund til at tro,
at der var fejl ved revisionens arbejde.
hvis retten mod forventning kommer frem til, at der er et ansvar for både bestyrelsen og
revisionen, skal revisionen efter reglerne om hovedårsagslæren bære det fulde ansvar.
                                              - 187 -
der er ikke årsagssammenhæng mellem de påståede fejl i regnskaberne og bankernes
kreditgivning. bankerne har udvist egen skyld og accepteret en væsentlig risiko forbundet
med udlån til selskabet. bankerne udlånte penge på baggrund af de oplysninger, som de fik af
john rasmussen, og lånene blev ydet i forventning om fremtidig indtjening. en gennemgang
af bankernes bevillingsindstillinger og disses udvikling gennem perioden viser, at bankerne
valgte at løbe en risiko. bankerne gav afkald på egne retningslinjer for bevilling af lån for at
tækkes john rasmussen, da bankerne var ivrige efter at have mct som kunde. bankerne kan
derfor ikke via boet gøre et erstatningskrav gældende mod bestyrelsen.
bankernes villighed til at udlåne penge til mct kommer bl.a. til udtryk i brevet af 15. oktober
1996 mellem to bankdirektører. man kan også se risikovilligheden i mange andre bilag i det
fremlagte editionsmateriale, der viser, at bankerne ikke foretog kreditvurderinger, inden
udvidelserne fandt sted, og der var ikke krav om sikkerhed. bankerne var klar over den
betydning for selskabet, som de to forhold, der var hovedårsagerne til selskabets konkurs,
nemlig udviklingen i dram-priserne og kursen på usd, havde. så sent som i forbindelse
med bevillingen af det syndikerede usd-lån var danske bank opmærksom på, at der kunne
være tvivl om, hvorvidt selskabet havde ledelsesressourcer til bl.a. at styre den kraftige vækst,
men bankerne var meget engagerede i nasdaq-projektet og ivrige efter at finansiere det. det
er kommet frem, at bankerne havde bedt om fremlæggelse af revisionsprotokollaterne, og at
john rasmussen havde nægtet dette, men disse anmodninger havde bestyrelsen ikke kendskab
til. retspraksis viser, at banker, der har været uforsigtige ved deres långivning og haft
kendskab til selskabets risikomomenter, ikke kan kræve erstatning, hvis det rent faktisk går
galt på grund af disse forhold.
det er konkursboet, der skal godtgøre, at der er årsagsforbindelse mellem bestyrelsens
påståede ansvarspådragende forhold, og det påståede tab. bestyrelsen bestrider, at der er
årsagsforbindelse. østre landsrets præmisser om årsagssammenhængen i straffesagen har
ikke betydning i forhold til bestyrelsen. boet gør gældende, at hvis bestyrelsen ikke havde
svigtet pligterne som bestyrelse, ville selskabets underbalance ved konkursens indtræden have
været mindre og kunne muligvis helt have været undgået. de tidspunkter, hvor boet mener, at
bestyrelsen burde have reageret anderledes, må være bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999,
omkring den 1. marts 2000, hvor kjeld ranum modtog henning bechs brev, tiden herefter og
godkendelsen af regnskabet den 26. september 2000. boet gør også gældende, at hvis
                                              - 188 -
bestyrelsen havde grebet ind, havde den store låneoptagelse i foråret 2000 ikke været mulig.
dette bestrides af bestyrelsen. dram-kursen var høj i foråret 2000. det var fornuftigt at
optage lånet i usd svarende til det provenu, der ville komme med nasdaq-noteringen.
tilbage i 1999 havde bestyrelsen ingen anledning til at gribe ind over for selskabets
ekspansion og låneoptagelse, og bestyrelsen havde heller ikke i foråret 2000 grund til at tro, at
regnskabet for 1999/2000 ikke ville blive acceptabelt. da det i slutningen af september 2000
og senere på efteråret gik op for bestyrelsen, at driften gav underskud, var man overbevist om,
at dette skyldtes dram-prisens fald og dollarkursens stigning, og bestyrelsen iværksatte
straks en række tiltag for at afbøde virkningerne. bestyrelsen kan ikke gøres ansvarlig for
udefrakommende påvirkninger, som man ikke havde kunnet forudse.
konkursboet skal bevise, at de dispositioner, som boet kritiserer bestyrelsen for, har bevirket
et tab for selskabet. kpmg har ikke været skønsmænd i denne sag, og skønsmanden har
forklaret, at han ikke tidligere har haft en opgave som i den foreliggende sag. selv hvis boet
måtte have ret i, at der var foretaget uberettigede regnskabsmæssige forbedringer, bevirker
den omstændighed, at et selskabs regnskaber udviser en bedre økonomisk stilling end den
faktiske, ikke et tab for selskabet. boet har ikke redegjort for, hvordan påstandsbeløbet på 100
mio. kr. er beregnet. en underbalance er ikke ensbetydende med, at der er lidt et
erstatningsretligt relevant tab. underbalancen kan derimod forklares med stigningen i
dollarkursen og faldet i dram-priser og bankernes risikovillighed. den del af
underbalancen, der kan henføres til lageropbygning og finansiering i usd, kan ikke kræves
erstattet af bestyrelsen.
et eventuelt erstatningsansvar for bestyrelsen skal bortfalde eller som minimum nedsættes
efter aktieselskabslovens § 143 eller erstatningsansvarslovens § 24, da en eventuel udvist
uagtsomhed fra bestyrelsens side er underordnet i forhold til den af john rasmussen og
revisionen udviste skyldgrad, og ansvaret vil virke urimeligt tyngende for bestyrelsen.
ansvaret for bestyrelsen kan under alle omstændigheder ikke overstige det beløb, som er
dækket af bestyrelsens ansvarsforsikringer og af advokat opstrups advokatansvarsforsikring.
revisionens ansvarsforsikringer kan fuldt ud dække erstatningskravet, og ved en eventuel
indbyrdes fordeling af ansvaret mellem bestyrelsen og revisionen skal der tages hensyn til, at
bestyrelsens ansvarsforsikringer ikke fuldt ud dækker det rejste krav, jf.
erstatningsansvarslovens § 25.
                                              - 189 -
fra sagen blev anlagt, til der afsiges dom i 1. instans, er der gået omkring 11 år. dette udgør
en krænkelse af emrk artikel 6. det lange sagsforløb kan ikke bebrejdes bestyrelsen, der har
været uden skyld heri. menneskerettighedsdomstolen har fastslået, at emrk artikel 6 kan
være overtrådt i forbindelse med behandlingen af en civil sag. østre landsret har under
straffesagen fastslået, at john rasmussens ret til en behandling af straffesagen inden rimelig
tid var krænket, og han blev kompenseret for den lange sagsbehandlingstid ved ikke at få
straffen forhøjet. sagsøgeren er et konkursbo, og konkursboets kuratorer handler på boets
vegne. det er op til landsretten at bestemme, hvad konsekvensen af den meget lange
sagsbehandlingstid skal være, men det kunne f.eks. være betaling af sagsomkostninger.
såfremt bestyrelsen dømmes til at betale erstatning, skal bestyrelsen betale en lavere rente end
sædvanlig procesrente, jf. rentelovens § 5, stk. 3. herudover gør bestyrelsen gældende, at der
først skal betale renter fra et senere tidspunkt end sagens anlæg, jf. rentelovens § 3, stk. 5.
bestyrelsen har under hele forløbet søgt sagen fremmet, og bestyrelsen er uden skyld i det
lange sagsforløb. det er derfor åbenbart urimeligt, hvis bestyrelsen skal betale fulde
procesrenter, der beløber sig til omkring 80 mio. kr., fordi sagen har verseret i en periode på
ca. 11 år.
14.3 revisionens procedure
revisionen har overordnet gjort gældende, at konkursboet mangler partshabilitet og dermed
ikke kan optræde som part i retssager. hertil kommer, at kravet er omfattet af de aktiver, der i
marts 2001 blev overdraget til dataram, således at kravet slet ikke tilkommer konkursboet.
endelig har revisionen ikke handlet ansvarspådragende i forhold til mct, idet der gennem
revisionsprotokollen er gjort opmærksom på flere af de forhold, som revisornævnet har
fundet burde have givet anledning til forbehold i revisionspåtegningerne på årsregnskaberne,
og der foreligger ikke årsagssammenhæng mellem revisionens mulige fejl og det tab,
konkursboet har gjort gældende, mct har lidt.
grundlæggende mangler konkursboet partshabilitet til at føre sagen, da mct ikke længere
eksisterer. konkursboets manglende eksistens følger af, at bobehandlingen blev afsluttet ved
skifteretten i århus den 29. september 2005. mct under konkurs blev i forlængelse heraf
                                             - 190 -
registreret som opløst i erhvervsstyrelsen den 27. november 2007. det følger direkte af
selskabslovens § 41, der svarer til den dagældende aktieselskabslovs § 12, at et selskab, der
ikke er registreret, ikke kan optræde som part i retssager bortset fra sager vedrørende
aktietegningen. denne bestemmelse er derfor til hinder for, at konkursboet efter slutningen i
medfør af konkurslovens § 149 kan være part i retssager. efter en afsluttet bobehandling kan
alene sager, der føres af kreditorer, og som udløser et provenu til konkursboet, føre til
genoptagelse af bobehandlingen.
afvisningspåstanden blev nedlagt den 6. juni 2012, og på det tidspunkt havde konkursboet
været uden partshabilitet siden 2005. først den 8. januar 2013 genoptog skifteretten i århus
bobehandlingen af andre grunde end nærværende sag. genoptagelsen, der således fandt sted,
efter at afvisningspåstanden var nedlagt, og som ikke er anmeldt til erhvervsstyrelsen til
registrering, kan ikke føre til, at konkursboets partshabilitet er genetableret med den virkning,
at sagen kan føres til ende.
det krav, konkursboet gør gældende, er udtryk for det tab, mct led ved, at driften på
uforsvarlig vis blev fortsat efter håbløshedstidspunktet, der må forstås som det tidspunkt, hvor
virksomhedens drift enten burde have været indstillet eller i det mindste tilpasset de reelle
forhold. erstatningskravet knytter sig derfor til virksomheden og også til den ordinære drift,
og derfor var kravet et aktiv, også på det tidspunkt virksomhedens aktiver blev overdraget til
dataram i marts 2001.
af aftalen mellem konkursboet og dataram fremgår klart, at alle mct’s aktiver overdrages til
dataram, medmindre aktiverne er udtrykkeligt undtaget. opregningen af aktiver overdraget til
dataram er i modsætning til de undtagne aktiver ikke udtømmende på nogen måde. begrebet
”conduct of the business” i overdragelsesaftalens punkt 1.2 indeholder ikke en begrænsning
til aktiver stammende fra den almindelige drift af virksomheden; det refererer til forretningen
mct i almindelighed. eventuelle erstatningskrav er ikke i overdragelsesaftalens punkt 1.3.
udtrykkeligt angivet som et undtaget aktiv, og derfor er eventuelle krav mod revisionen en del
af de overdragne aktiver. det tilkommer derfor dataram at gøre kravet gældende, ikke
konkursboet.
at det ikke på tidspunktet for overdragelsen har stået klart for konkursboet, at der kunne være
                                               - 191 -
et krav, kan ikke føre til et andet resultat. det må anses for nærliggende set fra konkursboets
synsvinkel, at der kunne være et krav, der kunne rettes mod revisionen, og der kunne og burde
i overdragelsesaftalen have været taget et forbehold for eventualitetskrav. det er sælgers og
dermed boets risiko, at aftalen ikke er klar på dette punkt, navnlig da det kunne være sikret, at
et eventuelt krav mod revisionen ikke blev overdraget til dataram, men ville kunne gøres
gældende af boet. at overdragelsen af krav, der på overdragelsestidspunktet måtte være mere
eller mindre tydelige, måtte kunne betegnes som usædvanlig, kan ikke tillægges betydning, da
det efter aftalens tekst er tydeligt, at sådanne krav er del af det overdragne.
revisionen har ikke handlet ansvarspådragende i forhold til mct og dermed konkursboet og
har under ingen omstændigheder handlet groft uagtsomt.
revisornævnets kendelse kan ikke uden videre lægges til grund for vurderingen af, om
revisionen har handlet ansvarspådragende i forhold til mct. revisornævnet har alene taget
stilling til, hvorvidt der i årsregnskaberne for 1998/1999 og 1999/2000 burde have været taget
forbehold i nogle konkrete tilfælde. påtegningen i et årsregnskab er rettet til omverdenen og
ikke til virksomheden selv, der må eller bør være bekendt med den regnskabsdokumentation,
der ligger til grund for årsregnskabet, og som også har en indsigt i revisionens vurderinger og
eventuelle henstillinger fra revisionsprotokollen. samtidig giver revisornævnets kendelse
ikke grundlag for at fastslå, at de manglende påtegninger også har medført tab for mct.
det centrale for vurderingen af, hvorvidt revisionen i forhold til mct har handlet
ansvarspådragende, er, at den hovedansvarlige for de fejlagtige regnskaber er john
rasmussen, der manipulerede bogholderiet og dermed regnskaberne og på den måde førte
bestyrelsen, revisionen og omverdenen bag lyset.
det er også centralt, at det ikke er revisionen, der driver virksomheden eller er ansvarlige for
udarbejdelsen af regnskaberne. det er ledelsens ansvar, at regnskaberne er retvisende, det er
ledelsens ansvar, at det nødvendige dokumentationsmateriale stilles til revisorernes rådighed,
og det er ledelsens ansvar, at dette sker rettidigt.
revisionen af mct var grundig, afstemt efter virksomhedens karakter og tilrettelagt ud fra de
særlige risici, der var knyttet til virksomheden. det kan ikke konkluderes, at revisionen burde
                                              - 192 -
have været indrettet med det sigte at afdække kriminelle forhold. både bestyrelse og ledelse
bestod af erfarne og tillidsvækkende personer, og der var på intet tidspunkt indikationer af, at
der ikke blev stillet de nødvendige oplysninger til rådighed for revisionen. der var derfor
intet, der pegede i retning af, at regnskabet indeholdt bevidst fejlinformation.
det kan således ikke bebrejdes revisionen, at den ikke afdækkede john rasmussens
misvisende informationer eller de dispositioner, han foretog i forhold til bogføringen, og som
savnede reelt indhold. john rasmussen og formentlig andre i mct udfoldede ihærdige
bestræbelser på at undgå en afdækning fra revisionens side af, at mct reelt ikke var andet
end en potemkinkulisse, og at virksomheden derfor var mere nødlidende end succesrig.
ved bedømmelsen af revisionens ansvar skal det tillægges væsentlig betydning, at mct har
udvist en ganske betydelig grad af egen skyld, idet der skal ske identifikation mellem
selskabet mct, direktion og bestyrelse. i denne sag søges revisionen gjort ansvarlig for
mct's egne fejl begået netop af direktion og bestyrelse. mct har ikke opfyldt den gensidige
loyalitetsforpligtelse, der består mellem revision og virksomhed, og revisionens fejl er alene
opstået på grund af forhold hos mct, og ikke fordi revisionen som sådan har været
mangelfuld.
mct skal identificeres med john rasmussen, der på grund af sin position som stifter,
administrerende direktør, hovedaktionær og bestyrelsesmedlem spillede en særlig rolle. john
rasmussen forelagde manipulerede regnskabsoplysninger og forkerte oplysninger for
revisionen og førte derved revisionen bag lyset med det formål at opnå blanke
revisionspåtegninger. mulige revisionsfejl beroende på sådanne oplysninger kan i forhold til
john rasmussens forsætlige manipulerende adfærd ikke tillægges nogen betydning.
i forhold til bestyrelsen er også kjeld ranum, niels peder opstrup og peter pasgaard blevet
ført bag lyset. i forhold til bestyrelsen må der dog lægges vægt på, at bestyrelsen har valgt
john rasmussen som administrerende direktør i mct, en beslutning revisionen ingen
indflydelse har haft på. revisionen har løbende vejledt bestyrelsen om regnskabsmæssige
forhold, der burde rettes op, gennem revisionsprotokollen, og bestyrelsen har herefter haft
pligten til at følge op og foretage relevante skridt, ikke revisionen. kjeld ranum fik
oplysninger fra henning bech om uregelmæssigheder i forbindelse med opgørelsen af
                                              - 193 -
varelagerværdien. bestyrelsen stolede på john rasmussen, og da revisionen ikke blev
kontaktet i forbindelse med henning bechs henvendelse, er bestyrelsen nærmest til at bære
risikoen for følgerne af den tillid til john rasmussen, som de havde, og som der ikke var
grundlag for.
revisionens ansvar opsluges derfor af egen skyld hos mct, og konkursboet kan ikke opnå en
bedre ret, end selskabet ville have haft, såfremt det fortsat havde eksisteret.
revisionen har i øvrigt generelt forholdt sig kritisk til de oplysninger, der kom fra mct og
fra john rasmussen, og at kritiske bemærkninger i revisionsprotokollen ikke kan erstatte
forbehold i revisionspåtegningen på årsregnskaberne, kan ikke i sig selv begrunde et ansvar,
idet revisionen har givet de relevante oplysninger, som bestyrelsen kunne have reageret på,
men ikke gjorde.
heller ikke de enkelte kritikpunkter giver anledning til at fastslå, at revisionen har handlet
ansvarspådragende i forhold til mct.
det ligger fast, at varelageret skulle opgøres til gennemsnitlig anskaffelses– eller kostpris,
med mindre nettorealisationsværdien var mindre. genberegning af lagerværdien, således som
det tilsyneladende blev gennemført i mct, var i sig selv ikke i strid med principperne for
opgørelsen af lagerværdien, men nødvendiggjort af, at der skete registreringer af salg, før de
modsvarende varekøb var bogført. genberegning er i disse situationer nødvendig for at sikre
en korrekt opgørelse af gennemsnitlig anskaffelses- eller kostpris. økonomisystemet
concorde xal havde genberegningsfunktionaliteten, men i forhold til revisionen den
mangel, at der ikke var nogen sporbarhed i systemet for gennemførte genberegninger.
i forbindelse med årsregnskabet for 1998/1999 blev økonomisystemets funktionalitet og
sporbarheden af genberegningerne detaljeret gennemgået i revisionsprotokollatet af 5. oktober
1999, herunder nødvendigheden af at indføre et nyt økonomisystem. med den klare
tilkendegivelse af svaghederne i concorde xal over for bestyrelsen skulle der ikke
nødvendigvis tages et forbehold i revisionspåtegningen på årsregnskabet for 1998/1999 for at
fritage for ansvar over for mct. ud over oplysningerne fra john rasmussen foretog
revisionen stikprøveanalyser for at kontrollere genberegningens forsvarlighed.
                                               - 194 -
stikprøveanalyserne underbyggede, at opgørelsen og værdiansættelsen af varelageret var
forsvarlig, og revisionen baserede således ikke vurderingen alene på oplysninger fra john
rasmussen. revisornævnets kendelse er i for høj grad retrospektiv og kan ikke anvendes i
forhold til revisorernes ansvar over for mct, da der ikke for revisionen forelå oplysninger,
som burde have fremkaldt en mistanke om opskrivninger af varelageret skjult som
genberegninger, således som det fremgår af intern korrespondance i mct refereret i kpmg’s
revisionsrapport, en korrespondance som revisionen hverken kendte eller burde have kendt.
for regnskabsåret 1999/2000 forelå en tilsvarende situation, da økonomisystemet stadig ikke
var udskiftet. det førte til en skærpet tone i revisionsprotokollatet af 25. september 2000 i
forhold til nødvendigheden af at få indført et nyt økonomisystem. revisionen gjorde altså
igen opmærksom på den manglende sporbarhed af genberegningen i concorde xal og
indskærpede betydningen af et øget fokus på og en hurtigere udskiftning af økonomisystemet.
revisionen gennemførte andre revisionshandlinger end det foregående år, og resultatet af
disse test var, at genberegningen blev fundet forsvarlig. dette underbyggedes også af den test
af softwarens pålidelighed, der blev gennemført. revisionen har derfor som året før foretaget
et grundigt og pålideligt arbejde og herved ligeledes sikret, at værdien af varelageret ikke
oversteg nettorealisationsværdien.
samlet set skal der lægges vægt på, at manipulationerne af værdiansættelsen af varelageret
var orkestreret af den administrerende direktør bistået af medarbejdere hos mct. ingen
gjorde revisionen opmærksom på, at der muligt foregik manipulation med varelagerværdien,
ej heller henning bech, der alene fandt anledning til at henvende sig til kjeld ranum, der
heller intet foretog sig i forhold til revisionen. revisionen agerede altså i en virksomhed, hvor
der blev gjort alt for at opnå en blank revisionspåtegning, og ingen ønskede grundlæggende at
delagtiggøre revisionen i, hvad der reelt foregik i mct; at mct var en kulisse. revisionen
kunne ikke gennemgå hele varelageret med henblik på at finde den rette værdi, og det kan
ikke lægges revisionen til last, at der ikke blev stillet det fulde og korrekte materiale til
rådighed.
hvis revisionen har begået fejl, navnlig ved ikke at flytte de kritiske bemærkninger fra
revisionsprotokollen over i forbehold i revisionspåtegningen på årsregnskaberne for
1998/1999 og 1999/2000, må der sondres mellem et ansvar over for tredjemand og et ansvar
                                             - 195 -
over for selskabet. mct har haft adgang til den information, der ville have fundet udtryk i et
forbehold, og kan derfor ikke begrunde et ansvar med, at der burde være taget et forbehold.
revisionen har både i forbindelse med årsregnskabet for 1998/1999 og for 1999/2000 gjort
opmærksom på svaghederne i genberegningsfunktionen i concorde xal og nødvendigheden
af at indføre et system, der kunne opfylde revisionens krav til sporbarhed.
konkursboet har på dette punkt i øvrigt ikke været konsekvent med hensyn til ansvarets
placering. i forhold til bestyrelsen gøres gældende, at der er handlet ansvarspådragende ved at
bestyrelsen fra revisionen har fået den nødvendige information, men ikke reageret relevant på
den, og i forhold til revisionen gøres gældende, at der er handlet ansvarspådragende ved, at
der blev holdt væsentlige oplysninger tilbage for mct, herunder bestyrelsen. synspunkterne
er indbyrdes modstridende, og det underbygger blot, at revisionen ikke har handlet
ansvarspådragende.
i forbindelse med revisionen af regnskabet for 1998/1999 blev det over for revisionen oplyst,
at der var udskilt defekte varer til en værdi af ca. 27 mio. kr. fra varelageret med henblik på
ombytning hos ibm, samsung og fujitsu. revisionen konstaterede, at varerne var til stede og
udskilt fra det øvrige lager og således på optællingstidspunktet ikke var returneret. uanset at
bogføringen var foretaget af john rasmussen personligt kort før statusdagen den 30. juni
1999, havde revisionen ikke grundlag for at sætte spørgsmålstegn ved hans oplysning om, at
varerne ville blive ombyttet af leverandørerne uden omkostninger for mct. det bygger
navnlig på den omstændighed, at der jævnligt var sket ombytning af defekte varer, uden at det
havde givet anledning til problemer. der var ikke i den konkrete situation særlige forhold, der
for revisionen indikerede, at ombytning af varerne ikke ville blive accepteret af
leverandørerne. der var derfor heller ikke nogen særlig anledning til for revisionen at
indhente bekræftelse fra ibm, samsung eller fujitsu på, at varerne ville blive ombyttet. af
den grund kan det heller ikke kritiseres revisionen, at ombytningsvarerne var optaget i
regnskabet til priser svarende til lagerværdien af tilsvarende brugbare varer. spørgsmålet om
tilstedeværelsen og værdien af ombytningsvarer forelå for revisornævnet, og revisionen blev
frifundet. revisionen har på den baggrund utvivlsomt handlet i overensstemmelse med god
revisionsskik, og der er derfor ikke grundlag for at fastslå, at revisionen har handlet
ansvarspådragende ved ikke at have taget forbehold for ombytningsvarernes tilstedeværelse
eller værdi i revisionspåtegningen på årsregnskabet for 1998/1999. den omstændighed, at
                                             - 196 -
revisionen også på dette punkt kan være ført bag lyset af john rasmussen, kan ikke føre til et
andet resultat.
der blev i årsregnskabet 1999/2000 hensat ca. 30 mio. kr. til tab på varelageret omfattende
blandt andet de muligt ikke-eksisterende ombytningsvarer. at begrundelsen for hensættelsen i
årsregnskabet blev oplyst som foranlediget af et forventet teknologiskifte og ikke, som
angivet i revisionsprotokollatet af 25. september 2000, af at mct havde en beholdning af
forældede eller defekte varer for ca. 26, 5 mio. kr., er ikke et forhold, der burde have været
påtalt eller forhindret af revisionen. konkursboet har ikke godtgjort, hvilken erstatningsretlig
relevant betydning det har haft, at begrundelsen for nedskrivningen var forskellig i
revisionsprotokollatet og i årsregnskabet for 1999/2000. årsagen er, at det rent faktisk ikke
har haft nogen erstatningsretlig relevant betydning. spørgsmålet har ikke været genstand for
revisornævnets prøvelse, og der foreligger således ikke herfra nogen kritik af revisionen.
med udgangspunkt i revisornævnets kendelse har konkursboet gjort gældende, at revisionen i
årsregnskabet for 1998/1999 burde have taget forbehold for tilstedeværelsen og
værdiansættelsen af defektvarelageret, der var optaget i årsregnskabet til en værdi af ca. 13,4
mio. kr., og at der i årsregnskabet for 1999/2000 burde have været taget et tilsvarende
forbehold for et beløb på ca. 20 mio. kr. at revisionen efter revisornævnets opfattelse har
overtrådt god revisionsskik, kan dog ikke nødvendigvis føre til, at der i forhold til mct og
konkursboet er handlet ansvarspådragende. revisionen fik forevist lokaliteten, hvor de
defekte varer befandt sig, og har skønnet forsvarligt over værdien. idet den stikprøvevise
optælling af hovedlageret bekræftede mct's optællinger, var der ikke anledning til at tro, at
optællingen af defektvarelageret var mindre pålidelig end for hovedlageret. kritikken i
revisornævnets kendelse knytter sig i det væsentligste til værdiansættelsen af
defektvarelageret, og hverken revisornævnet eller konkursboet har forholdt sig til, hvad en
passende nedskrivning af defektvarelageret ville være. det er derfor ikke godtgjort, at de
manglende forbehold i årsregnskaberne for 1998/1999 og 1999/2000 har medført noget tab.
revisionen var opmærksom på det forhold, at mct fakturerede netto til samsung i
forbindelse med kontraktproduktionen, men lod det indgå i årsregnskabet for 1998/1999 med
en beregnet bruttoomsætning, hvilket både fremgår af lars thygesens notat og af udkast til
revisionsprotokollat 29. september 1999. bemærkningerne om mct's behandling af
                                              - 197 -
omsætningen udgik imidlertid på baggrund af john rasmussens oplysning om aftalens reelle
indhold og skriftlige oplysninger, der underbyggede, at der var tale om et reelt køb og salg.
navnlig den omstændighed, at mct bar den økonomiske risiko, og at der ikke var realitet i,
at samsung skulle bevare ejendomsretten til de moduler, der blev leveret til mct,
begrundede den skete regnskabsmæssige behandling af omsætningen. der var således fuldt
tilstrækkeligt grundlag for at behandle omsætningen på baggrund af kontraktforholdets
realitet frem for formaliteten, der fandt udtryk i faktureringen til samsung. at
dokumentationen for de reelle forhold ikke forelå for revisornævnet betyder ikke, at
oplysningerne ikke var til stede i forbindelse med mødet vedrørende regnskabsprotokollatet af
29. september 1999. selve avanceprocenten beror på et ledelsesskøn, og denne del af den
regnskabsmæssige behandling af kontraktomsætningen har ikke udløst kritik fra
revisornævnet. for det efterfølgende regnskabsår 1999/2000 var situationen tilsvarende
bortset fra, at der forelå en ny kontrakt, og derfor kunne revisionen basere vurderingen af
kontraktomsætningen i 1999/2000 på vurderingen året før. det kan derfor ikke kritiseres, at
revisionen ikke for dette regnskabsår forholdt sig til behandlingen af kontraktomsætningen
med samsung. det er derfor samlet set forkert, at der burde have været taget forbehold i
revisionspåtegningen på årsregnskaberne for 1998/1999 og 1999/2000. uanset om det lægges
til grund, at der burde have været taget et forbehold i revisionspåtegningerne, ville det ikke
ændre ved nettoeffekten af omsætningen, og derfor har det ikke haft nogen faktisk betydning
for mct's regnskab.
den omstændighed, at revisornævnet ud fra en særdeles streng helhedsvurdering, der ikke
baserer sig på de på det relevante tidspunkt foreliggende oplysninger, har fundet, at revisionen
burde have taget forbehold for værdiansættelsen af tilgodehavendet på ca. 40 mio. kr. hos itp
i påtegningen på årsregnskabet for 1998/1999, kan ikke begrunde den konklusion, at der i
forhold til mct er handlet ansvarspådragende. revisionen var klar over, at tilgodehavendet
hos itp var atypisk, og havde også en kritisk tilgang hertil. det underbygges både af lars
thygesens notat om betalingsmønsteret og bemærkningerne i revisionsprotokollatet af 5.
oktober 1999. ud fra de kreditoplysninger, det var muligt at skaffe, var der ikke i sig selv
grundlag for at betvivle, at tilgodehavendet ville blive indfriet fuldt ud, når det også
sammenholdes med itp's bekræftelse af saldoen. i forbindelse med revisionen var der også
drøftelser med john rasmussen, og efter en samlet vurdering forelå gode og holdbare grunde
til indretningen af samhandelsforholdet med itp, uanset den atypiske karakter det måtte have,
                                              - 198 -
herunder de lange rentefrie kredittider. resultatet af den samlede vurdering var, at det var
velbegrundet at medtage tilgodehavendet med den fulde værdi, da der ikke var en forøget
debitorrisiko. saldoen blev også bekræftet ved samhandelsaftalen fra marts 2000 mellem
mct og itp, og netop det løbende samhandelsforhold, der var mellem parterne,
underbyggede også, at der ikke i forbindelse med tilgodehavendet var en forøget kreditrisiko.
bestyrelsen var til fulde klar over karakteren af tilgodehavendet hos itp gennem
revisionsprotokollatet, og kunne således på den baggrund have ageret anderledes end det
skete på bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999, hvor bestyrelsen blot konstaterede, at
problemet var det samme som året før, og at itp fremover skulle være et fast punkt på
bestyrelsesmøderne. bestyrelsen traf et valg på et oplyst grundlag, og de forretningsmæssige
dispositioner er ikke forhold, revisionen hæfter for.
at kravet mod itp ikke eksisterede, var hverken tydeligt for omverdenen eller for revisionen,
og at john rasmussen bistået af bernard senkowski effektivt førte blandt andre revisionen
bag lyset, kan ikke lægges revisionen til last. de reelle forhold mellem mct og itp blev først
afdækket af carl peter nielsen i december 2000, og at slutte fra den konstatering til
situationen i 1999 er forkert, da situationen på alle måder var en anden.
idet der i halvårsregnskabet for 1. halvår af regnskabsåret 1999/2000, som det blev korrigeret
den 3. april 2000, blev foretaget nedskrivning af tilgodehavendet hos itp, mistede forholdet
under alle omstændigheder fra det tidspunkt enhver erstatningsretlig relevans. nedskrivningen
blev foranlediget af revisionens vurdering af tilgodehavendet på det tidspunkt, hvor det var
steget, og hvor det var konstateret, at der ikke var foretaget modregning i køb hos itp.
den interne overdragelse af råvarelageret til mct inc. i oktober og november 1999 var
forretningsmæssigt begrundet i den omstændighed, at mct handlede i dollar, og at
overdragelse kunne udjævne den valutamæssige ubalance. der var derfor ikke noget odiøst i
overdragelsen, selv om råvarelageret fysisk forblev i viby. revisionens vurdering af, at der
ikke var realiseret væsentlige interne avancer bortset fra kursudsving, som ikke skal
elimineres, var forsvarlig. eventuelle interne avancer ville i øvrigt ikke i væsentligt omfang
have været til stede ved regnskabsårets udløb, da de elimineredes løbende i forbindelse med
salg af de overdragne varer. på den baggrund kan det ikke kritiseres, at revisionen ikke tog
forbehold i revisionspåtegningen på årsregnskabet 1999/2000 for interne avancer eller i
                                             - 199 -
revisionsprotokollen omtalte, at der ikke i mct var et forsvarligt system til behandling af
interne avancer, og der er i hvert fald ikke grundlag for at anse det for ansvarspådragende eller
tabsgivende.
aktiveringen af omkostningerne på ca. 10,6 mio. kr. i forbindelse med den opgivne notering
på nasdaq-børsen under periodeafgrænsningsposter var både korrekt og rimelig. den
væsentligste del af arbejdet udført i forbindelse med nasdaq-noteringen var relevant for den
parallelle aktieudvidelse på københavns fondsbørs, og da denne var planlagt til at skulle
gennemføres i november 2000, var det velbegrundet at aktivere beløbet i årsregnskabet
1999/2000. det kan derfor ikke kritiseres revisionen, at omkostningerne først blev udgiftsført
i forbindelse med udskydelsen af aktieudvidelsen indtil videre i november 2000.
revisornævnets konklusion bygger derfor på en forkert forudsætning, da der var en konkret
plan for aktieudvidelsen på københavns fondsbørs. revisionsprotokollatet af 25. september
2000 understøtter det konkrete i aktieudvidelsesplanerne. uanset at revisornævnet har
konkluderet, at revisionen har tilsidesat god revisionsskik og burde have taget forbehold for
aktiveringen af omkostningerne i revisionspåtegningen på årsregnskabet 1999/2000, har
revisionen ikke i forhold til mct og konkursboet handlet ansvarspådragende.
spørgsmålet om behandlingen af skatteaktivet har ikke været genstand for behandling i
revisornævnet, og der er ikke grundlag for at kritisere revisionens håndtering heraf, endsige
anse denne for ansvarspådragende. vurderingen af skatteaktivet baserede sig på ledelsens
bedømmelse af udsigterne til overskudsgivende drift, og ledelsens bedømmelse blev skønnet
forsvarlig. dette skyldes også, at årsagen til underskuddet primært var en enkeltstående
afskrivning. der forelå derfor en rimelig grad af sikkerhed for, at skatteaktivet kunne
udnyttes, og derfor burde der ikke tages forbehold i revisionspåtegningen på årsregnskabet
1999/2000. det er ikke dokumenteret, at revisionen kunne og burde have handlet anderledes,
selv om det efterfølgende viste sig, at skatteaktivet ikke kunne udnyttes. derfor er der ikke
handlet ansvarspådragende i forhold hertil.
allerede fordi revisionen blev frifundet ved revisornævnet, er der ikke grundlag for at fastslå,
at revisionen har handlet ansvarspådragende ved at have undladt at tage forbehold i
revisionspåtegningen på årsregnskabet for 1999/2000 for det bogførte salg til kiss nordic a/s
pr. 30. juni 2000 af varer til en værdi af 36,7 mio. kr. efter de oplysninger, der var adgang til,
                                                - 200 -
var der fuldt revisionsbevis for transaktionens realitet. der blev forelagt en bekræftelse uden
forbehold, og den aftalte returret var ikke en omstændighed, revisionen var eller blev gjort
bekendt med. den manglende information fra mct kan ikke lægges revisionen til last af
konkursboet og følgelig heller ikke være ansvarspådragende.
at revisornævnet har fastslået, at der burde have været taget forbehold for værdiansættelsen
af tilgodehavendet hos euroa i revisionspåtegningen på årsregnskabet for 1999/2000 og for
indtægtsførelsen af den ene faktura på 20 mio. kr., kan ikke i sig selv føre til, at revisionen har
handlet ansvarspådragende i forhold til mct. at indtægtsførelsen af fakturaen ikke blev
omtalt i revisionsprotokollatet af 25. september 2000 kan heller ikke anses for
ansvarspådragende. der var ikke noget odiøst i samhandlen med euroa, og med hensyn til
den specifikke transaktion foretog revisionen relevante skridt med henblik på at sikre
revisionsbevis ud over, hvad der ligger i tilstedeværelsen af fragtbrevet og fakturaen fra delta
spedition af 30. juni 2000, da man ikke kunne opnå bekræftelse fra euroa. da medarbejdere
hos mct bekræftede transaktionen, forelå det fornødne revisionsbevis, således at yderligere
revisionshandlinger og bemærkning herom i revisionsprotokollen var ufornøden. at så
revisionen effektivt blev ført bag lyset, også ved at kreditnotaen af 2. november 2000 blev
holdt skjult, kan ikke føre til, at der fra revisionens side er handlet ansvarspådragende.
begrebet flyvende chips, som transaktionen måske er udtryk for, var ikke kendt for revisionen
på det tidspunkt, men derimod noget ansatte i mct var vidende om og deltog aktivt i at
planlægge og udføre. endelig har transaktionen haft begrænset indflydelse på mct's status på
salg og vareforbrug, idet der ikke var tale om fiktive varer, men nok varer, der aldrig havde
forladt virksomheden. de ville kunne være solgt, eventuelt med tab, og dermed formindsket
det tab, der måtte være forbundet med den fiktive transaktion.
konkursboet bebrejder revisionen, at der ikke er taget forbehold i revisionspåtegningerne på
årsregnskaberne for 1998/1999 og 1999/2000. der er imidlertid ikke årsagssammenhæng
mellem de påståede ansvarspådragende fejl og det påberåbte tab. at de blanke
revisionspåtegninger kan have muliggjort mct's fortsatte tabsgivende drift, og at revisionen
derved har medvirket til denne ud over det tidspunkt, hvor driften burde være indstillet eller
tilpasset de faktiske forhold, kan ikke i sig selv begrunde ansvaret. konkursboet har ikke
bevist, at der er sammenhæng mellem revisionens handlinger og det tab, der er gjort
gældende. tabet er en følge af mange uafhængige faktorer, herunder dot.com-boblens bristen,
                                              - 201 -
john rasmussens kriminelle handlinger, dollarkursens udsving, de misvisende regnskaber,
udviklingen i låneoptagelsen og adskillige andre faktorer, som revisionen ingen indflydelse
har haft på. revisionens eventuelle fejl er så fjerntliggende fra tabet og tabets størrelse, at der
reelt ikke foreligger den nødvendige årsagssammenhæng mellem fejl og tab. at tabet ville
have været undgået eller formindsket væsentligt, hvis ikke revisionen havde begået de fejl,
konkursboet påberåber sig, har konkursboet ikke påvist, uagtet at det må anses for at være en
forudsætning for konstatering af årsagssammenhæng. endelig bemærkes, at forbehold i
revisionspåtegningen på årsregnskaberne ikke havde betydet, at regnskaberne havde været
retvisende, og revisionsfejlene har derfor ikke isoleret set haft væsentlig betydning for det tab,
konkursboet har gjort gældende. der er af de anførte grunde ej heller tale om et adækvat tab i
forhold til de fejl, der er gjort gældende som ansvarspådragende for revisionen.
overordnet set er der ikke bevist noget tab for mct forårsaget af revisionen. konkursboet
kan ikke støtte ret på et eventuelt erstatningsansvar over for kreditorerne. boet kan ikke
inddrage bankernes tab i sagen. gælden, primært i form af kreditfaciliteterne i bankerne, er
ikke et tab i sig selv. det er ikke udnyttelsen af kreditfaciliteter i sig selv, der gør mct rigere
eller fattigere, men de efterfølgende dispositioner i forhold til kapitalen. revisionen er ikke og
kan ikke være ansvarlig herfor; det ville føre til det urimelige resultat, at revisionen reelt
optræder som kautionist for mct. det uholdbare i et sådant standpunkt bliver så meget
tydeligere, når selskabets ledelse har ført revisionen bag lyset. det er heller ikke
sandsynliggjort, at driften som sådan var tabsgivende, tværtimod peger den opnåede goodwill
i forbindelse med salget til dataram i retning af det modsatte. at der indtrådte et fald i
markedspriserne på mct's produkter, der i kombination med stigende dollarkurser
forårsagede tab for mct, kunne ikke forudses, og revisionen kan ikke gøres ansvarlig for et
sådant tab.
måtte der være lidt et tab, kan dette ikke opgøres på baggrund af revisionsrapporten fra
kpmg. for det første er rapporten indhentet ensidigt og med et helt andet sigte end
nærværende sag, nemlig straffesagen mod john rasmussen. for det andet er de korrektioner,
kpmg har foretaget, ikke udtryk for, hvorledes forholdene ville have været, hvis der var taget
de forbehold i revisionspåtegningerne på årsregnskaberne for 1998/1999 og 1999/2000, som
revisornævnet har bedømt burde have været taget. for det tredje vedrører revisionsrapporten
mct-koncernen og ikke de enkelte datterselskaber. krav, der kan henføres til disse, må også
                                             - 202 -
rejses af disse og ikke betragtes som koncernens krav. der foreligger samlet set adskillige
forhold, som der ikke er taget højde for i kpmg's revisionsrapport, og som der heller ikke
ved opgørelsen af tabet er taget højde for.
tabet er af konkursboet opgjort som den forøgelse af underbalancen, der er forårsaget af, at
virksomhedens tabsgivende drift blev fortsat hinsides håbløshedstidspunktet, hvor mct's
aktiviteter enten burde være indstillet eller tilpasset de faktiske økonomiske forhold, indtil den
31. januar 2001. uanset om håbløshedstidspunktet vurderes til at være den 5. oktober 1999,
da årsregnskabet for 1998/1999 blev aflagt, den 1. marts 2000, hvor henning bech skrev til
kjeld ranum om lageropskrivningen, eller den 25. september 2000, da årsregnskabet for
1999/2000 blev aflagt, har konkursboet ikke kunnet præcisere, hvad der på disse tidspunkter
burde have været gjort i forhold til mct's drift. at konkursboet således ikke har anvist, om
virksomhedens drift skulle have været indstillet, eller hvordan virksomhedens drift skulle
have været tilpasset, må komme konkursboet til skade. den manglende stillingtagen hertil
betyder, at opgørelsen af tabet baserer sig på en underbalance, hvor der ikke er taget højde for
de værdier, der trods alt var i mct. i forhold til revisionen kan der alene ifaldes ansvar for
driftstabet fra enten den 5. oktober 1999 eller den 25. september 2000. da bankerne i hvert
fald den 3. november 2000 blev klar over, at egenkapitalen var tabt, kan den relevante periode
alene strækkes til dette tidspunkt og ikke til den 31. januar 2001.
opgørelsen af tabet ud fra underbalancen er i forhold til revisionen behæftet med så stor
usikkerhed, også selv om det må fastsættes skønsmæssigt, at det ikke kan danne grundlag for
en domfældelse. opgørelsen har tillige gjort det umuligt for revisionen at forholde sig til
sammensætningen af kravet, herunder hvilke beløb revisionen under ingen omstændigheder
hæfter for. dette må komme konkursboet til skade.
selv med begrænsningen af påstanden til 100 mio. kr. er det derfor særdeles tvivlsomt, om et
tab i den størrelsesorden kan føres tilbage til revisorfejl; det er der ikke holdepunkter for.
uanset at bankerne ikke er part i sagen, må den grad af egen skyld og accept af risiko, som
bankerne i forbindelse med långivningen til mct har udvist, smitte af på konkursboets krav,
hvad der har stor betydning, da bankgælden udgør den væsentligste del af kreditormassen.
                                               - 203 -
både forud for og efter den syndikerede kredit til mct var der konkurrence mellem danske
bank og unibank om at varetage mct's bankforretninger. det betød, at bankerne var
risikovillige i et sådant omfang, at man var villig til at fravige kreditpolitikken, og føjede sig,
når mct ikke mente, at forventningerne til bankerne blev indfriet, og risikovillige i et sådant
omfang, at man, bekendt med de særlige risikofaktorer forbundet med en virksomhed som
mct, foretog udlån uden sikkerhed, eller endog opgav allerede stillet sikkerhed. de
kreditfaciliteter, bankerne stillede til rådighed for mct, havde ikke grundlag i regnskabernes
oplysninger om indtjeningsevne; disse kunne ikke begrunde en gældsudvidelse og slet ikke i
den skete størrelsesorden. kreditgivningen var snarere begrundet i forventninger til den
fremtidige indtjening i mct, til dels baseret på john rasmussens prognoser og forsikringer
om markedsudviklingen. også efter at forudsætningerne for den syndikerede kredit ikke blev
opfyldt, fortsatte långivningen. at bankerne ikke tillagde regnskaberne nogen særlig
betydning, underbygges også af, at man stillede sig tilfreds med john rasmussens oplysning
om, at revisionsprotokollaterne efter bestyrelsens beslutning ikke kunne udleveres. alligevel
lånte bankerne velvilligt mct penge til driften.
långivningen og det deraf følgende tab er i væsentligt omfang udtryk for en chancebetonet og
meget risikovillig kreditgivning baseret på andet end de reviderede regnskaber, og det må føre
til, at konkursboets krav mod revisionen må bortfalde som følge af bankernes accept af risiko
og egen skyld og den deraf følgende manglende årsagssammenhæng mellem revisionens
adfærd og det mulige tab.
der er ikke i forbindelse med sagen fra konkursboets side forelagt oplysninger om de øvrige
kreditorer, og der er derfor heller ikke i forhold til disse holdepunkter for, at de har lagt vægt
på regnskaberne i forbindelse med deres engagement med mct.
revisionen kan ikke være solidarisk ansvarlig hverken med john rasmussen eller bestyrelsen,
idet revisionens ansvar skal bedømmes ud fra de pligter, der følger af kontraktforholdet
mellem mct og revisionen. i forhold til de øvrige sagsøgte består der ikke et kontraktforhold,
der kan begrunde et solidarisk ansvar mellem dem og revisionen. hensynet til skadelidte, her
mct, der begrunder det solidariske ansvar, kan ikke slå igennem i denne sag, da revisionen
så ville blive pålagt den økonomiske risiko for de uforsvarlige handlinger, som john
rasmussen og bestyrelsen har begået; parter som mct og ikke revisionen har haft indflydelse
                                             - 204 -
på valget af.
revisionens ansvar bør i hvert fald lempes i medfør af den dagældende aktieselskabslovs §
143 eller den almindelige lempelsesregel i erstatningsansvarslovens § 24. de fejl, revisionen
måtte bære ansvaret for, er minimale i forhold til navnlig john rasmussens handlinger og har
en så fjern forbindelse til det meget betydelige krav på 100 mio. kr., at betingelserne for
lempelse af ansvaret for revisionen er opfyldt.
i det omfang, revisionen måtte være solidarisk ansvarlig i forhold til konkursboet, skal john
rasmussen og bestyrelsen i det indbyrdes forhold friholde revisionen. john rasmussen har
været den, der opbyggede mct som en potemkinkulisse, der i forhold til revisionen effektivt
kunne skjule de kriminelle dispositioner, han senere blev dømt for. bestyrelsen har haft det
primære ansvar for udarbejdelsen af regnskaberne, og det er også bestyrelsen, der har
ledelsesansvaret. det er op til bestyrelsen at tilrettelægge den interne kontrol, som man finder
det hensigtsmæssigt, og det er også bestyrelsens beslutning, hvordan man reagerer på
revisionens tilkendegivelser i primært revisionsprotokollen. dertil kommer, at kjeld ranum
ikke kontaktede revisionen i forbindelse med henning bechs fratræden, uanset at
forklaringen, han havde fået, var alvorlig, og at han i forvejen var bekendt med
økonomistyringssystemets svagheder. at revisionen har været forholdt interne papirer,
herunder mailkorrespondance, kan ikke lægges revisionen til last; der er reageret adækvat ud
fra de oplysninger, revisionen fik eller skaffede sig.
forrentningen af et beløb, der måtte blive tilkendt konkursboet, bør alene ske med en mindre
rentesats end procesrenten, jf. rentelovens § 5, stk. 3, eller forrentes fra et senere tidspunkt
end sagens anlæg, jf. rentelovens § 3, stk. 5.
rentelovens regler indeholder dels et strafelement i forhold til debitor, dels et
kompensationselement i forhold til kreditor. den legale rentesats er derfor udtryk for en
passende kompensation i typetilfældene af for sen betaling, men denne sag falder uden for
typetilfældene, blandt andet som følge af kravets størrelse, karakter og alder.
først og fremmest er kravet ikke et sædvanligt misligholdt krav, men et meget stort og også
omstridt erstatningskrav. konkursboet har fra sagens start været opfordret til at specificere
                                             - 205 -
kravet, uden held, således at revisionen kunne forholde sig relevant til det. derfor er det også
velbegrundet, at revisionen har afventet en retsafgørelse i sagen. sammenholdt med sagens
alder medfører det, såfremt rentelovens udgangspunkt for rentesatsen fastholdes, at boet
tilføres en urimelig berigelse, da rentebeløbet af det påstævnte beløb på 100 mio. kr. udgør
omkring 80 mio. kr. beløbet ligger langt over det mulige reelle rentetab for konkursboet, som
derfor bliver overkompenseret for den lange sagsbehandlingstid. hertil kommer, at revisionen
ikke har haft rådighed over det påstævnte beløb, og derfor heller ikke har kunnet forrente det
og opnå en gevinst. at sagen har haft et langstrakt forløb er ingen af parternes skyld, men det
er konkursboet og ikke revisionen, der må bære hovedparten af risikoen for det lange forløb.
15. landsrettens begrundelse og resultat
efter ordlyden af konkurslovens § 149 kan skifteretten bestemme, at endeligt regnskab og
eventuel udlodning vedrørende en endnu ikke oppebåret indtægt skal henskydes til tiden efter
boets slutning. det fremgår af boopgørelsen til brug for afslutningen efter § 149, at boets
endelige afslutning bl.a. afventede denne retssag, og at der var reserveret 40 mio. kr. til de
verserende retssager, hvorefter der blev udloddet en dividende på 37,49 %. af skifterettens
retsbog af 29. september 2005 fremgår, at sagen er sluttet, men det fremgår samtidig, at
kurator skulle udsende information til kreditorerne, når der var væsentligt nyt, og at
skifteretten skulle modtage årlige indberetninger. retssagen var anlagt i juni 2002, og den var
i maj 2005 blevet udsat på afventning af revisornævnets afgørelse af den klage, som
statsadvokaten havde indgivet. revisionen nedlagde i et processkrift af 6. juni 2012 på et
tidspunkt, hvor konkursboet efter selskabsudskriften var ophørt med at eksistere, påstand om
afvisning på grund af manglende partshabilitet. selv om konkursboet efter udskriften fra
erhvervsstyrelsen ved registrering den 27. november 2007 var ophørt den 29. september
2005, kan dette i en situation som den foreliggende ikke føre til, at konkursboet fra datoen for
sletningen mistede sin partshabilitet med den virkning, at den allerede anlagte retssag skal
afvises.
på tidspunktet for overdragelsen til dataram var der ikke rejst et krav mod den
administrerende direktør, bestyrelsen og revisionen, og det var først efter salget, at
betalingsstandsningstilsynet og senere kuratorerne fandt ud af, at årsregnskaberne ikke havde
været retvisende, og at de misvisende årsregnskaber kunne føre til et erstatningskrav mod
                                             - 206 -
bestyrelsen og revisionen. det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at det er usædvanligt
ved virksomhedsoverdragelser, at et muligt erstatningskrav mod bestyrelse og revision er
omfattet af en overdragelse af virksomhedens aktiver. det fremgår ikke af
overdragelsesaftalen, at den omfatter et sådant muligt erstatningskrav, og det må ved et krav
af en beskaffenhed som det foreliggende være en forudsætning, hvis kravet skal være
omfattet, at dette udtrykkeligt fremgår af overdragelsesaftalen.
de sagsøgtes påstande om afvisning og frifindelse med henvisning til henholdsvis manglende
partshabilitet og overdragelse af kravet til dataram tages derfor ikke til følge.
bestyrelsen og revisionen har herudover gjort gældende, at de skal frifindes allerede, fordi
konkursboet ikke er berettiget til at kræve erstatning af bestyrelsen og revisionen, idet
konkursboet ikke kan støtte ret på bankernes eventuelle erstatningskrav, som ikke indgår i
boets aktiver.
efter retspraksis kan et konkursbo, der repræsenterer selskabet og dets kreditorer, rejse et
erstatningskrav over for et selskabs ledelse og revisor i en situation som den foreliggende,
hvor tabet er baseret på kreditorernes tab, der er anmeldt som fordringer i boet. denne praksis
er velbegrundet og er ikke til skade for de sagsøgte. landsretten tager derfor ikke bestyrelsens
og revisionens anbringende om frifindelse med den begrundelse, at konkursboet ikke har
søgsmålskompetence, til følge.
vedrørende ansvarsgrundlaget
john rasmussen.
john rasmussen blev under straffesagen fundet skyldig i bedrageri af særlig grov
beskaffenhed over for selskabets pengeinstitutter efter straffelovens § 279, jf. § 286, stk. 2, og
han blev straffet med fængsel i 6 år. det fremgår af landsrettens dom i straffesagen bl.a., at
john rasmussen selv havde bogført udokumenterede lagertilgange, og at han havde
foranlediget opskrivninger af varebeholdningerne. på baggrund af dommen i straffesagen og
den bevisførelse, der har været under erstatningssagen, er det bevist, at john rasmussen ved
regnskabsmanipulationer har handlet ansvarspådragende over for selskabet og herved påført
                                              - 207 -
selskabet et tab, således at konkursboet kan gøre et erstatningskrav gældende mod ham. med
hensyn til tabets størrelse henvises til afsnittet om opgørelsen af erstatningskravet nedenfor.
bestyrelsen og revisionen.
under straffesagen mod john rasmussen blev der taget udgangspunkt i kpmg’s rapport, og
rapportens konklusioner blev bl.a. lagt til grund i forbindelse med spørgsmålet om
udokumenterede lagertilgange og opskrivninger af varebeholdningerne. efter den
bevisførelse, der har været under denne sag, kan landsretten tilslutte sig østre landsrets
konklusion, som den er kommet til udtryk i straffesagens præmisser, hvor landsretten
konkluderer, at regnskaberne i de to regnskabsår har været misvisende i en sådan grad, at
virksomheden reelt ikke havde et positivt nettoresultat.
john rasmussen var administrerende direktør og hovedaktionær og medlem af bestyrelsen i
det børsnoterede selskab, som han havde bygget op, og virksomheden blev i slutningen af
halvfemserne opfattet som succesfuld. det fremgår af børsprospektet og prospektet til brug
for notering på nasdaq, at selskabet var afhængigt af john rasmussen, der af sagens parter og
en række vidner er beskrevet som tillidsvækkende og hårdtarbejdende med kendskab til alt,
hvad der foregik i selskabet. af sagens oplysninger fremgår, at han beredvilligt besvarede
spørgsmål og henvendelser fra bestyrelsen og revisionen, og at bestyrelsen og revisionen
accepterede hans forklaringer. john rasmussen svigtede imidlertid groft den tillid, som
bestyrelsen og revisionen havde til ham, idet han gang på gang, når der blev spurgt til de
forhold, som senere viste sig at være omfattet af hans manipulationer, gav forkerte
oplysninger, for at hans regnskabsmanipulationer ikke skulle blive afsløret. det har
formodningen imod sig, at et børsnoteret selskabs direktør og hovedaktionær ved kriminel
adfærd får selskabets regnskaber til at fremstå bedre med hensyn til omsætning og værdier,
men dette forekommer. det hørte derfor med til bestyrelsens og revisionens opgaver at være
særlig opmærksom på mulige faresignaler, der kunne dække over hovedaktionærens
manipulationer.
bestyrelsen.
det kan efter bevisførelsen lægges til grund, at deltagerne - bortset fra john rasmussen - på
                                               - 208 -
generalforsamlingen i 1999 og 2000, da der blev meddelt decharge, ikke havde kendskab til,
at regnskaberne ikke var retvisende, fordi der var foretaget opskrivninger af varelageret, og
fordi en del af omsætningen var fiktiv. generalforsamlingen meddelte derfor ikke decharge på
et i alt væsentligt rigtigt og fuldt oplyst grundlag, og bestyrelsen kan som følge heraf ikke
påberåbe sig ansvarsfrihed med henvisning til decharge. det gør ingen ændring heri, at
hovedaktionæren john rasmussen havde kendskab til regnskabsmanipulationerne og derfor
var fuldt oplyst.
det kan lægges til grund, at der i forbindelse med sammensætningen af bestyrelsen efter
børsnoteringen blev lagt vægt på, at bestyrelsesmedlemmerne var uafhængige af john
rasmussen, og at der skulle være tale om højt kvalificerede erhvervsfolk. det kan også
lægges til grund, at bestyrelsesmedlemmerne deltog aktivt og velforberedte i de mange
bestyrelsesmøder, der har været i den periode, som denne sag drejer sig om.
efter bevisførelsen kan det lægges til grund, at bestyrelsen fra starten sikrede sig, at selskabet
blev organiseret på en måde, som indebar en klar ansvarsfordeling mellem bestyrelsen,
direktionens enkelte medarbejdere, de ledende medarbejdere i øvrigt og revisionen. der blev
udarbejdet en forretningsorden, som revisorerne underskrev. efter forretningsordenen skulle
revisionen give skriftlig underretning til bestyrelsesformanden, hvis den konstaterede
uregelmæssigheder, og revisionen havde også i tiltrædelsesprotokollatet forpligtet sig til at
rapportere væsentlige svagheder i selskabets forretningsgange og interne kontroller i
revisionsprotokollen. det fremgår af bestyrelsesmødereferaterne fra de møder, hvor
revisionen deltog, at der blev stillet spørgsmål fra bestyrelsens side, og at spørgsmålene blev
besvaret af revisionen og john rasmussen på en sådan måde, at bestyrelsen måtte gå ud fra, at
der ikke var problemer med opgørelsen af varebeholdningerne og kravet mod itp, idet der var
tale om områder, hvor det var revisionens opgave at sikre sig, at forholdene var i orden,
ligesom bestyrelsen også var berettiget til at gå ud fra, at revisionen udførte de opgaver, som
revisionen skulle udføre, efter reglerne. det kan endvidere lægges til grund, at revisionen ikke
på noget tidspunkt sendte en underretning til bestyrelsesformanden, som han kunne
videreformidle til de to andre bestyrelsesmedlemmer.
det fremgår af referatet fra bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999, at bestyrelsen blev gjort
bekendt med, at revisionen havde drøftet usikkerheden om værdiansættelsen af varelageret
                                              - 209 -
efter genberegninger med john rasmussen, der havde oplyst, at mct ville få et nyt
lagerstyringssystem, der ville løse problemet, og at revisionen gav udtryk for, at den efter
stikprøvekontrollen havde fundet, at værdien af selskabets lagerbeholdninger var forsvarlig,
og at regnskabet ville få en blank påtegning. man var meget opmærksom på itp’s gæld og
besluttede, at itp skulle være et fast punkt på bestyrelsesmøderne. bestyrelsen kunne ikke i
foråret 2000 forudse, at det var uklogt at optage det syndikerede lån, der bl.a. skulle anvendes
til at finansiere udgifterne ved nasdaq-noteringen, i usd. oplysningen på bestyrelsesmødet
den 14. juni 2000 om, at mct havde ydet et lån på 300.000 usd til itp, var nyt for
bestyrelsen, men john rasmussen kom efter bestyrelsens forklaringer med en plausibel
forklaring.
på denne baggrund kan de menige bestyrelsesmedlemmer ikke bebrejdes, at de frem til
efteråret 2000 var af den overbevisning, at selskabet havde en forsvarlig organisation, og at
selskabets finansielle og regnskabsmæssige forhold var i orden, og der er herefter ikke
grundlag for at statuere, at de frem til dette tidspunkt har handlet ansvarspådragende ved ikke
at reagere adækvat på oplysninger, der kunne være tegn på, at selskabets regnskaber ikke var
retvisende.
på bestyrelsesmødet den 26. september 2000 fik bestyrelsen at vide, at årsregnskabet
1999/2000 ville udvise underskud, og at regnskabet ville få en blank påtegning. bestyrelsen
var ikke gjort bekendt med revisionens vurdering af selskabets risikoprofil.
i løbet af efteråret 2000 iværksatte bestyrelsen, der stadig ikke havde kendskab til john
rasmussens manipulationer, en række tiltag, der skulle afbøde virkningerne af den uheldige
udvikling i dram-priserne og dollarkursen.
efter en samlet vurdering af de menige bestyrelsesmedlemmers udførelse af deres arbejde er
der herefter heller ikke grundlag for at statuere, at de i efteråret 2000 tilsidesatte forpligtelser
efter dagældende aktieselskabslovs § 54 eller i øvrigt handlede uagtsomt på en sådan måde, at
de efter § 140 kan tilpligtes at betale erstatning til konkursboet.
det, der er anført ovenfor under behandlingen af ansvarsgrundlaget for de menige
bestyrelsesmedlemmer, gør sig også gældende for bestyrelsesformand kjeld ranum bortset
                                            - 210 -
fra spørgsmålet om betydningen af henning bechs brev af 1. marts 2000, som kjeld ranum
ikke videreformidlede til de øvrige medlemmer af bestyrelsen eller til revisionen.
henning bech gjorde i brevet af 1. marts 2000 kjeld ranum opmærksom på, at han og john
rasmussen havde været uenige om værdiansættelsen af råvarelageret og håndteringen af en
konstateret optællingsdifference. henning bech oplyste, at han havde oplevet, at han indgik
aftaler med john rasmussen om regnskabsprincipperne, hvorefter john rasmussen gjorde
noget andet. henning bech gjorde også opmærksom på, at john rasmussen ville løse
optællingsdifferencen ved opskrivning af varelageret, og at en sådan opskrivning efter
henning bechs opfattelse ville være i strid med selskabets regnskabsprincipper.
john rasmussen besvarede kjeld ranums henvendelse ved at oplyse, at henning bech ikke
havde passet ind i selskabets organisation, og at problemet med optællingsfejlen var løst i
samarbejde med revisionen, og john rasmussen bekræftede, at varelageret blev opgjort i
overensstemmelse med selskabets regnskabsprincipper. herefter foretog kjeld ranum sig
ikke yderligere, idet han dog har forklaret, at han på det efterfølgende bestyrelsesmøde den
20. marts 2000 bad revisionen bekræfte, at opgørelsen af varebeholdningerne var i orden og
fik at vide, at ”hver en sten var vendt”.
kjeld ranum var bl.a. fra bestyrelsesmødet den 5. oktober 1999 bekendt med, at revisionen
havde problemer med at sikre sig bevis for rigtigheden af genberegningerne og dermed for
opgørelsen af varebeholdningernes værdi. det må altid give anledning til overvejelser, når et
selskabs økonomidirektør siger op efter kort tids ansættelse på grund af uenighed med
selskabets administrerende direktør om regnskabsprincipperne. det kan på baggrund af de
oplysninger om problemer med opgørelsen af varebeholdningerne, som kjeld ranum var
bekendt med, bebrejdes kjeld ranum, at han ikke i højere grad lagde vægt på oplysningerne
fra henning bech, men i stedet ukritisk godtog john rasmussens forklaring, ligesom kjeld
ranum også burde have delagtiggjort de andre bestyrelsesmedlemmer og revisionen i
henning bechs oplysninger.
undladelsen af at bede revisionen iværksætte en nærmere undersøgelse af henning bechs
oplysninger og john rasmussens forklaring herpå og undladelsen af at orientere de to andre
bestyrelsesmedlemmer og revisionen om henvendelsen kan imidlertid ikke føre til, at kjeld
                                              - 211 -
ranum kan gøres ansvarlig for tabet ved selskabets fortsatte drift, idet selskabet på
tidspunktet for henvendelsen blev gennemgået af revisorer med henblik på notering på
nasdaq. kjeld ranum var derfor berettiget til at gå ud fra, at john rasmussen ikke kunne
foretage sig noget, der var i strid med selskabets regnskabsprincipper.
landsretten tager herefter bestyrelsens frifindelsespåstand til følge.
revisionen.
revisornævnet fastslog i kendelsen af 6. maj 2009, at revisionen tilsidesatte god revisionsskik
ved ikke i påtegningerne på årsregnskaberne for 1998/1999 og 1999/2000 at tage forbehold
for en række forhold.
det kan efter oplysningerne fra de interne arbejdspapirer om revisionens tilrettelæggelse og
udførelse af revisionen lægges til grund, at revisionen i 1999 bl.a. anså det for en svaghed, at
john rasmussen var den eneste, der rigtig var inde i lageret, og at han havde mulighed for at
justere lagerværdien, og at revisionen var opmærksom på, at virksomheden kunne blive fristet
til at foretage visse reguleringer for at tækkes investorerne i de situationer, hvor der var
problemer med at leve op til budgetterne. af notatet af 6. oktober 1999 fremgår, at revisionen
forgæves havde forsøgt at gennemskue matematikken i genberegningen, hvorfor man mente,
at det ville være nødvendigt at konsultere en concorde-programmør, hvilket ønske ikke blev
imødekommet. betragtningerne i notaterne blev ikke videreformidlet til bestyrelsen, der alene
blev bekendt med, at det ikke havde været teknisk muligt at nå til en underbygget og
dokumenteret konklusion om, hvilke sammenhænge der gjorde sig gældende i forbindelse
med genberegningen, og dermed om varebeholdningerne var værdiansat til korrekt opgjort
gennemsnitlig anskaffelses- eller kostpris, men at revisionen efter stikprøvekontrollen havde
fundet værdiansættelsen af selskabets varebeholdninger forsvarlig.
værdien af varebeholdningerne var afgørende for mct’s regnskaber, og revisionen var, som
det fremgår af de interne arbejdspapirer, opmærksom på flere forhold, som kunne skabe tvivl
om rigtigheden af værdiansættelsen efter genberegningerne. revisornævnet har vurderet, at
revisionen i 1999 - ved at undlade af at tage forbehold dels for værdiansættelserne dels for
manglende oplysninger om, at en væsentlig del af varebeholdningerne var værdiansat til
                                              - 212 -
nettorealisationspriser, der var højere end anskaffelsesprisen - tilsidesatte god revisionsskik.
på baggrund af denne konklusion sammenholdt med den bevisførelse, der har fundet sted
vedrørende værdiansættelsen af varebeholdningerne under erstatningssagen, finder
landsretten, at det manglende forbehold i 1998/1999-regnskabet vedrørende dette meget
væsentlige aktiv er ansvarspådragende for revisionen.
også det manglende forbehold for rigtigheden af værdiansættelsen af varebeholdningerne i
regnskabet for 1999/2000 er ansvarspådragende for revisionen, idet landsretten lægger vægt
på de samme omstændigheder, som revisornævnet har lagt vægt på. et forbehold på dette
sene tidspunkt ville imidlertid ikke have haft samme betydning for selskabets fortsatte drift,
som et forbehold i 1998/1999-regnskabet ville have haft.
revisornævnet har vurderet, at revisionen handlede i strid med god revisionsskik ved ikke i
regnskabet for 1998/1999 at tage forbehold for værdiansættelsen af itp-tilgodehavendet på
over 40 mio. kr., hvoraf ca. 30 mio. kr. var overforfaldent. selv om itp havde bekræftet at
skylde beløbet og erklæret sig villig til at betale, finder landsretten, at revisionen har handlet
ansvarspådragende ved ikke at tage forbehold for værdiansættelsen af kravet, idet revisionen
ikke burde have godtaget john rasmussens forklaring om, hvorfor kravet var blevet så stort,
og hvorfor en del var overforfaldent.
herefter har landsretten ikke fundet anledning til at tage stilling til, om de andre - og mindre
graverende forhold - hvor revisornævnet har vurderet, at der er handlet i strid med god
revisionsskik, og om de forhold, hvor boet mener, at der er handlet ansvarspådragende, kan
føre til et erstatningsansvar.
det har formodningen imod sig, at bankerne ville have ydet de lån, som blev ydet efter
aflæggelsen af årsregnskabet for 1998/1999, herunder det syndikerede lån i foråret 2000, hvis
regnskabet for 1998/1999 havde haft forbehold om værdiansættelsen af varebeholdningerne
og om værdien af et meget stort tilgodehavende hos en amerikansk debitor. det må også
antages, at forbeholdene ville have gjort det nødvendigt at tilpasse virksomheden, hvorved
mct måske kunne have klaret de udefrakommende begivenheder i andet halvår af 2000 i
form af dram-prisernes fald og dollarkursens stigning.
                                              - 213 -
der er derfor årsagsforbindelse mellem revisionens ansvarspådragende handlinger og en
meget stor del af den underbalance, som blev konstateret under betalingsstandsningen. det
har også været påregneligt for revisionen, at bankerne ved långivningen lagde afgørende vægt
på regnskaberne med blanke revisionspåtegninger.
det er ønskværdigt for samfundet, at banker udlåner risikovillig kapital uden sikkerhed til
ekspanderende virksomheder. bankerne var ved kreditgivningen i besiddelse af årsrapporter,
der hvert år viste omsætningsfremgang, og regnskaberne havde blanke påtegninger, ligesom
bankerne også fik tilsendt perioderegnskaberne og fondsbørsmeddelelserne. revisionen kan
på den baggrund ikke få medhold i, at bankerne har udvist egen skyld, eller at der foreligger
accept af risiko, når långivningen var baseret på misvisende regnskaber, og det samtidig er
fastslået, at revisionen handlede ansvarspådragende i forbindelse med disse regnskaber.
vedrørende tabets størrelse.
som nævnt indledningsvis har landsretten ikke fundet grundlag for at anfægte rigtigheden af
kpmg’s korrigerede års-rapporter. det kan på baggrund af kpmg’s rapport lægges til grund,
at selskabets underbalance voksede støt fra tiden efter afslutningen af regnskabsåret
1998/1999 til anmeldelsen af betalingsstandsningen. det er ubetænkeligt at lægge til grund, at
moderselskabet mct’s tab ved den reelt underskudsgivende drift fra efteråret 1999 og frem
til betalingsstandsningen i hvert fald har oversteget 100 mio. kr.
konklusion.
john rasmussen og revisionen er herefter solidarisk ansvarlige for betaling af konkursboets
krav på 100 mio. kr. det bemærkes herved, at der ikke er grundlag for at lempe revisionens
erstatningsansvar.
konkursboet har krævet procesrente fra sagens anlæg den 28. juni 2002, og rentebeløbet
bliver på grund af den tid, der er gået fra sagens anlæg til landsrettens afsigelse af dom, et
meget stort beløb.
da konkursboet ikke kan bebrejdes den lange sagsbehandlingstid, er der ikke grundlag for at
                                             - 214 -
bestemme, at der først skal betales rente fra et senere tidspunkt end sagens anlæg, eller at der
skal betales en lavere rente end procesrente.
sagen er opstået på grund af john rasmussens strafbare adfærd, som han skjulte for
revisionen, men dette kan ikke ud fra et identifikationssynspunkt mellem boet og john
rasmussen føre til frifindelse for revisionen, der på flere områder har tilsidesat god
revisionsskik. det medfører derimod i det indbyrdes forhold mellem john rasmussen og
revisionen, at john rasmussen skal friholde revisionen for ethvert beløb inklusive
sagsomkostninger og renter, som revisionen betaler i henhold til dommen.
da bestyrelsen er blevet frifundet for boets krav, frifindes bestyrelsen for
friholdelsespåstandene.
sagens omkostninger.
i forholdet mellem konkursboet på den ene side og john rasmussen og revisionen på den
anden side skal john rasmussen og revisionen solidarisk betale 5.592.752,64 kr. til
konkursboet. beløbet omfatter 2.400.460 kr. til retsafgift, 192.292,64 kr. til bevisførelse og
3.000.000 kr. til advokatudgifter.
i forholdet mellem konkursboet og bestyrelsen skal konkursboet til de tre
bestyrelsesmedlemmer samlet betale 3.794.037,80 kr. beløbet omfatter 44.037,83 kr. til
bevisførelse og 3.750.000 kr. til advokatudgifter, der er inklusive moms.
i øvrigt skal ingen af parterne betale sagsomkostninger til nogen anden part.
landsretten har ved fastsættelsen af sagsomkostninger lagt vægt på sagens økonomiske værdi
og dens omfang.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
john rasmussen, arne b. jepsen, erling lauridsen, ernst & young godkendt
revisionsaktieselskab, harald birkwald, michael nielsson og strandvejen 44 finans aps
                                             - 215 -
skal solidarisk til konkursboet memory card technology a/s ved kurator, advokat lars
grøngaard betale 100 mio. kr. med procesrente fra den 28. juni 2002.
kjeld ranum, niels peder opstrup og peter pasgaard frifindes for konkursboets krav.
konkursboet skal til kjeld ranum, niels peder opstrup og peter pasgaard betale
3.794.037,80 kr. i sagsomkostninger.
john rasmussen, arne b. jepsen, erling lauridsen, ernst & young godkendt
revisionsaktieselskab, harald birkwald, michael nielsson og strandvejen 44 finans aps
skal solidarisk til konkursboet betale 5.592.752,64 kr. i sagsomkostninger.
i øvrigt skal ingen af parterne betale sagsomkostninger til nogen anden part.
kjeld ranum, niels peder opstrup og peter pasgaard frifindes for friholdelsespåstandene.
john rasmussen skal friholde arne b. jepsen, erling lauridsen, ernst & young godkendt
revisionsaktieselskab, harald birkwald, michael nielsson og strandvejen 44 finans aps for
ethvert beløb, herunder renter og sagsomkostninger, som de i henhold til dommen betaler til
konkursboet.
det idømte skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
