                             højesterets dom
                          afsagt fredag den 20. januar 2012
sag 92/2009
(2. afdeling)
bjarne jacewicz,
dieter bruhn,
christian hoeck,
sigurd jefsen christensen,
jürgen lorenzen,
uwe boysen,
kurt andresen,
niels højmark lund og
frank aafjes
(advokat joan vollertsen for alle)
mod
natur- og miljøklagenævnet (tidligere naturklagenævnet)
(kammeradvokaten ved advokat britta moll bown)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 14. afdeling den 3. februar 2009.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: asbjørn jensen, lene pagter kristensen, marianne
højgaard pedersen, michael rekling og oliver talevski.
påstande
appellanterne, bjarne jacewicz, dieter bruhn, christian hoeck, sigurd jefsen christensen,
jürgen lorenzen, uwe boysen, kurt andresen, niels højmark lund og frank aafjes, har
gentaget deres påstande om, at natur- og miljøklagenævnet (tidligere naturklagenævnet) skal
anerkende, at nævnets afgørelse af 22. september 2005 er ugyldig, subsidiært at sagen hjemvi-
ses til fornyet behandling ved natur- og miljøklagenævnet.
                                                - 2 -
natur- og miljøklagenævnet har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
den sidste del af pkt. 3.1 i regulativet af 12. september 1996 for gammelå er en tabel, der
indeholder de regulativmæssige dimensioner for gammelå. i tabellen er angivet bl.a. bund-
kote (dnn), bundbredde og fald på nærmere angivne stationer på åens strækning.
i en supplerende skønserklæring af januar 2011 fra skønsmanden klaus sclünsen hedder det
bl.a.:
       ”spørgsmål 13.1:
       skønsmanden udtaler i svaret på spørgsmål 9, at et regulativ skal indeholde bestemmel-
       ser om vandløbets skikkelse eller vandføringsevne, og at der i regulativet for gammelå
       er fastsat krav til vandløbets skikkelse. i svaret på spørgsmål 1 og 3 oplyser skønsman-
       den regulativets bestemmelser til vandløbets skikkelse.
       skal skønsmandens svar på spørgsmål 1 og 3 forstås således, at det i regulativet er be-
       stemt, at vandløbets bundkote skal ligge 0,7 m under almindeligt engterræn.
       besvarelse 13.1:
       i vandløbsregulativet for gammelå, står der bl.a. i afsnittet:
       3.1 sikring af vandafledningen og miljøkvaliteten - vandløbets dimensioner
       i det nye regulativ er der nu, på grundlag af det hidtidige regulativs bestemmelser om
       vandløbets dybdeforhold, beregnet fald og bundkoter, der så vidt muligt tager hensyn til
       de nævnte bundtærskler og kravet om "0,70 m under almindeligt terræn i engene."
       der er, jævnfør svarerne i de 2 skønserklæringer fra henholdsvis marts 2008 og august
       2008, ikke overensstemmelse mellem vandløbets regulativmæssige bundkoter givet i
       tabellen i regulativets afsnit 3.1 og udgangspunktet om, at vandløbsbunden skal ligge
       "0,70 m under almindeligt terræn i engene".
       om det er bundkoterne i tabellen, eller om regulativkravet er, at bunden skal ligge ”0,70
       m under almindeligt terræn i engene” er ikke et teknisk men et juridisk spørgsmål.
       spørgsmål 13.2:
       såfremt spørgsmål 13,1 besvares bekræftende bedes skønsmanden oplyse om kravet var
       opfyldt i 1996 og i 2004.
       skønsmanden anmodes om at angive grundlaget for besvarelsen, herunder om det er
       aktuelle iagttager, iagttagelser fra skønsforretningen i 2008, foreliggende tidligere re-
       gistreringer eller andet, samt i det omfang besvarelsen er baseret på et skøn over ud-
       viklingen i de mellemliggende år, da at angive graden af usikkerhed ved skønnet.
                                          - 3 -
da spørgsmål 13.1 hverken er besvaret be- eller afkræftende, er der udarbejdet et fælles
svar for spørgsmål 13. 2 og 13.3.
spørgsmål 13.3:
såfremt spørgsmål 13.1 besvares benægtende bedes skønsmanden henvise til regulati-
vets faste bestemmelser om bundkoten og oplyse om, kravet var opfyldt i 1996 og 2004.
skønsmanden anmodes om at angive grundlaget for besvarelsen, herunder om det er
aktuelle iagttager, iagttagelser fra skønsforretningen i 2008, foreliggende tidligere re-
gistreringer eller andet, samt i det omfang besvarelsen er baseret på et skøn over ud-
viklingen i de mellemliggende år, da at angive graden af usikkerhed ved skønnet.
da spørgsmål 13.1 hverken er besvaret be - eller afkræftende, er der udarbejdet et fælles
svar for spørgsmål 13.2 og 13.3.
besvarelse 13.2 og 13.3:
det fremgår af bilag 1 - 4 og særligt af bilag 6 (og 7) fra skønserklæringen fra marts
2008, at såfremt det lægges til grund, at der er regulativets tabel, der er gældende, så er
regulativet overholdt. hvis det derimod er regulativkravet om, at bunden skal ligge 0,70
m under almindeligt terræn i engene, der er gældende, så er regulativet ikke overholdt.
vurderingerne er baseret på opmålingerne af vandløbet fra henholdsvis 2003 og 2007,
der viser, at der ikke er betydende forskelle i vandløbets dimensioner over de 4 år. der
er således god overensstemmelse mellem dimensionerne fra 2003 og 2007. skønsman-
den er ikke i besiddelse af opmålingsdata fra 1996, og kan derfor ikke vurdere en even-
tuel udvikling fra 1996 til 2003. dette vurderes dog heller ikke relevant i forhold til den
verserende sag.
spørgsmål 14:
skønsmanden bedes redegøre for, hvordan skønsmanden i svaret på spørgsmål 9 kan
udtale, at der i regulativet for gammelå er fastsat krav til skikkelsen (og dermed ikke til
vandafledningsevnen) og samtidig i svaret til spørgsmål 5 kan udtale, at der er en re-
gulativmæssig vandafledningsevne.
betyder det at den i svaret på spørgsmål 5 fastsatte regulativmæssige vandafledning-
sevne er en vandafledningsevne beregnet på baggrund af den teoretiske bund fastsat
midt i vandløbet.
i bekræftende fald bedes skønsmanden oplyse, om skønsmanden i sit svar på spørgsmål
5 om at den regulativmæssige vandafledningsevne er opfyldt ikke samtidig har forholdt
sig til, om fastsættelsen af en teoretisk bund midt i vandløbet er i overensstemmelse med
vandløbslovens bestemmelser.
besvarelse 14:
i vandløbsregulativer, hvor der er fastsat krav til vandløbets skikkelse, gennemføres
kontrollen af, om regulativet er overholdt, ved opmåling af vandløbet. herefter kan de
opmålte dimensioner sammenholdes med de regulativmæssige, og det kan vurderes,
hvorvidt regulativet er overholdt.
                                          - 4 -
som det fremgår af svaret på spørgsmål 13.2 og 13.3, viser opmålingerne fra 2003 og
2007, at regulativet klart er overholdt, såfremt tabellen i regulativets afsnit 3.1 lægges til
grund, mens regulativet klart ikke er overholdt, såfremt regulativkravet om, at bunden
skal ligge 0,70 m under almindeligt terræn i engene, lægges til grund for vurderingerne.
i tilfælde, hvor det ikke er klart, om de opmålte dimensioner opfylder regulativets di-
mensioner, gennemføres der for både de opmålte og de regulativmæssige dimensioner
beregninger af vandløbets vandafledningsevne, og såfremt det beregnede vandspejl for
de opmålte forhold ligger lavere end det beregnede vandspejl for de regulativmæssige
forhold, så er regulativet overholdt. i modsat fald er regulativet ikke overholdt.
det fremgår af regulativet for gammelå, at:
”3.1 sikring af vandafledningen og miljøkvaliteten - vandløbets dimensioner
de nye dimensionerne skal fremover betragtes som teoretiske værdier, der anvendes
ved beregning af den regulativmæssige vandafledningsevne, der er grundlaget for den
fremtidige vedligeholdelse af gammelå”.
ovennævnte metode med beregning af vandløbets vandafledningsevne er således ind-
draget i regulativet for gammelå, selvom der er tale om et såkaldt skikkelsesregulativ,
hvor vandløbets dimensioner er kriteriet for, hvorvidt regulativet er overholdt. dette er
helt almindelig praksis i henhold til vandløbsloven, og bestemmelserne indgår i rigtigt
mange lignende skikkelsesregulativer.
som det fremgår af svaret på spørgsmål 13.2 og 13.3, kan der ud fra opmålingerne fra
henholdsvis 2003 og 2007 svares entydigt på, hvorvidt regulativet er overholdt eller ej,
uden at de nævnte beregninger af vandafledningsevnen er gennemført eller ej.
grunden til at disse alligevel er gennemført for gammelå i forbindelse med skønsfor-
retningen (se bilag 5 og 8 i skønserklæringen fra marts 2008) er alene at kunne vise for-
skellen i vandløbets regulativmæssige vandstand i de 2 situationer, hvor henholdsvis ta-
bellen i regulativets afsnit 3.1 eller regulativkravet om, at bunden skal ligge 0,70 m un-
der almindeligt terræn i engene, lægges til grund for vurderingerne.
spørgsmål 15:
skønsmanden bedes redegøre for den udvikling, der vil ske i gammelå og engarealerne
såfremt vedligeholdelsen fortsætter med én årlig grødeskæring
besvarelse 15:
i vandløbsregulativet står der i afsnit 3.2, at vandafledningsevnen skal kontrolleres
mindst hvert 5. år og hvor der er erfaringsmæssigt er risiko for aflejringer, skal vandfø-
ringsevnen kontrolleres oftere.
skønsmanden er ikke i besiddelse af opmålinger foretaget senere end 2007.
årlig grødeskæring er med til at fastholde vandløbets skikkelse. erfaringen fra andre
vandløb, hvor grødeskæringspraksis er ændret fra flere årlige skæringer til én eller ingen
skæring, viser, at én årlig skæring er tilstrækkelig til at fastholde vandløbets dimensio-
ner. der er derfor ingen grund til at tro, at vandføringsevnen i det grødefri vandløb bli-
ver mindre fremover.
                                           - 5 -
som beskrevet i svaret på spørgsmål 7.3 er der intet, der tyder på, at den stigning, der
ses i årsnedbøren og dermed på afstrømningen i gammelå, er stoppet.
det må derfor forventes, at selvom vandføringsevnen i gammelå fastholdes, vil engare-
alerne blive stadigt mere fugtige, og egentlige oversvømmelser vil indtræffe hyppigere.
en anden vigtig årsag til de stedfundne og de vurderede kommende hyppigere over-
svømmelser vurderes at være sætninger af engarealerne. grødeskæring (1 eller flere år-
lige) vil resultere i et kunstigt lavere vandspejl i vandløbet og dermed i de omkringlig-
gende enge.
dette kan, hvis engjorden består af humus (organisk jord, som tørv, dynd og gytje) re-
sultere i at engene sætter sig, og terrænet bliver lavere. skønsmanden er ikke i besid-
delse af detaljerede oplysninger om jordbunden i engene omkring gammelå, men af
hjemmesiden arealinfo.dk fremgår det, at jordbunden består af humusjord i et ca. 200 m
bredt bælte omkring vandløbet.
jordbundssætninger sker ved konsolidering (jorden synker sammen) og ved en såkaldt
kold forbrænding (den lavere vandstand tillader luftens og dermed iltens adgang, hvilket
medfører, at humusjorden langsomt nedbrydes og omsættes). undersøgelser af fænome-
net viser, at sætningen i drænede enge med humusjord kan være af størrelsesordenen 1 -
3 cm/år. ud fra skønsmandens viden er engarealerne omkring den pågældende stræk-
ning af gammelå ikke detaildrænet eller grøftet i betydeligt omfang, hvorfor det kan
forventes, at sætningerne af engene omkring gammelå har været lavere end det angivne
omfang. set over en længere årrække vil en sætning på f.eks. 0,5 cm/år alligevel være af
betydning (på 50 år sætter terrænet sig 25 cm), og grødeskæring i gammelå har således
med stor sandsynlighed bidraget til sætning af engarealerne. det faktum, at hyppighe-
den af grødeskæring er reduceret fra 2 til 1 årlig skæring, vil reducere sætningernes om-
fang fremover. sætningerne vil dog fortsat foregå, men i reduceret omfang.”
i en supplerende erklæring af november 2011 fra klaus schlünsen hedder det bl.a.:
”spørgsmål 16.1:
såfremt det lægges til grund, at der er et regulativkrav om, at bunden skal ligge 0,70 m
under almindeligt terræn i engene bedes det oplyst, om alternativet til opgravning af
åen, jfr. skønsmandens svar på spørgsmål 7.3 er vedligeholdelsesindgreb.
i bekræftende fald bedes skønsmanden oplyse omfanget af vedligeholdelsesindgreb i
gammelå for at opnå vandafledningsevnen svarende til at bundkoten skal ligge 0,7 m
under almindeligt engterræn.
besvarelse 16.1:
indledningsvist antager skønsmanden, at der med vedligeholdelsesindgreb menes grø-
deskæring.
skønsmanden har tidligere udtalt (skønserklæringen fra marts 2008, svar på spørgsmål
3), at hvis vandløbets regulativmæssige (og opmålte) fald skal bevares samtidigt med, at
                                         - 6 -
afstanden fra almindeligt terræn til vandløbsbunden skal være 70 cm, så skal den regu-
lativmæssige bundkote sænkes med 59 cm.
analyse af nye og væsentligt mere omfangsrige data (højdemodel for ådalen) viser nu,
at den regulativmæssige bund kun skal sænkens med 40 cm (se bilag 2), såfremt vand-
løbets regulativmæssige fald skal bevares samtidig med, at afstanden fra almindeligt ter-
ræn til vandløbsbunden skal være 70 cm.
i bilag 1 er der redegjort for højdemodellen, ligesom der er foretaget en sammenligning
mellem de højdemodeldata, der er anvendt af skønsmanden, og de data som fremgår af
sagens bilag 74 og 75. konklusionen er, som det også fremgår af bilag 1, at der er sam-
menfald mellem de 2 datasæt, der således viser, at der er brugt samme grundlag (højde-
model) for de gennemførte beregninger.
det lægges således til grund for besvarelse af spørgsmål 16.1, at den regulativmæssige
bund sænkes med 40 cm, såfremt afstanden fra almindeligt terræn til vandløbsbunden
skal være 70 cm. der henvises desuden til svar på spørgsmål 8 i den supplerende skøns-
erklæring fra august 2008, hvoraf det fremgår, og der citeres:
”en typisk årscyklus for grøde i et vandløb er, at væksten starter først i maj, hvorefter
den tiltager med stigende vandtemperatur. hvis regulativet foreskriver grødeskæringer,
gennemføres disse typisk om sommeren, hvilket vil reducere grødemængden betydeligt,
men denne vil under gunstige forhold (høj temperatur og gode lysforhold) normalt blive
gendannet hurtigt (typisk i løbet af 2 - 4 uger). når efteråret indtræffer, begynder grøden
at henfalde og vil typisk være helt væk i løbet af vinteren. der findes dog arter, der er
synlige hele året, men normalt ikke i betydelige mængder på grund af den lave tempe-
ratur. hvis der gennemføres grødeskæring på et sent tidspunkt, vil der på grund af den
lave vandtemperatur være ringere muligheder for genvækst, og grødemængden vil der-
for typisk være minimal hele vinteren/foråret”.
”som det fremgår, fandtes der (red: ved besigtigelsen 15. november 2007) i det mindste
lokalt større grødemængder, hvilket er at forvente i et vandløb, hvor vedligeholdelsen er
reduceret”.
på grund af tilstedeværelsen af grøde om sommeren i vandløb som gammelå, ses det
således meget ofte, at vandløbets vandføringsevne er bedre om vinteren end om somme-
ren. da vandløbet om vinteren således er grødefrit (eller næsten grødefrit), kan vinter-
vandføringsevnen ikke forbedres ved grødeskæring.
på ovennævnte baggrund er der i bilag 3 vist beregnede sommermiddelvandstande for
undersøgelsesstrækningen på baggrund af de regulativmæssige dimensioner og en årlig
grødeskæring, og hvor den regulativmæssige bund er sænket 40 cm (blå streg). denne
vandstand er sammenlignet med sommermiddelvandstanden beregnet på baggrund af de
opmålte dimensioner i 2007 med en årlig grødeskæring (grøn streg), og endeligt er der
vist beregnede sommermiddelvandstand på baggrund af de opmålte dimensioner i 2007,
hvor det antages, at vandløbet er grødefrit (rød streg).
det fremgår af bilag 3, at det på strækningen nedstrøms styrtet i vandløbets ca. st.
10350 er tilstrækkeligt at gennemføre en årlig grødskæring for at opfylde den regula-
tivmæssige vandstand (den blå og den grønne streg er sammenfaldende eller ligger tæt
                                         - 7 -
på hinanden). såfremt den regulativmæssige bund sænkes med 40 cm er det på denne
strækning således ikke nødvendigt at gennemføre yderligere vedligeholdelsesindgreb
for at opfylde de regulativmæssige krav.
det fremgår ligeledes af bilag 3, at det forholder sig anderledes på strækningen op-
strøms styrtet. på denne strækning er der helt eller delvis sammenfald mellem den røde
og den blå streg, hvilket betyder, at såfremt den regulativmæssige bund sænkes med 40
cm, vil den resulterende regulativmæssige sommermiddelvandstand svare til en grødefri
situation, hvorfor det ikke vil være muligt ved vedligeholdelsesindgreb (grødeskæring)
at opfylde den regulativmæssige vandføringsevne. man kan ikke ved grødeskæring skæ-
re så meget grøde bort, at forholdene vil svare til grødefrit vandløb.
spørgsmål 16.2:
såfremt det lægges til grund, at vandløbets vandafledningsevne er som bestemt i vand-
løbsregulativets afsnit 3.1, herunder at vandløbsskikkelsen skal kunne opfylde den be-
regnede afledningsevne, og bundkoterne skal være som i tabellen i afsnit 3.1, bedes det
oplyst, om vandafledningsevnen må forventes at kunne opfyldes med den vedligehol-
delse, som er beskrevet i regulativets afsnit 8.3 eller dog med den vedligeholdelse som
er beskrevet i hele regulativets afsnit 8.
besvarelse 16.2:
skønsmanden har tidligere jævnfør diverse bilag vist, at vandløbets vandføringsevne
under de givne forudsætninger er meget bedre end regulativvandføringsevnen. dette
gælder både for de dimensioner, som blev konstateret ved opmålingen i 2003 og ved
opmålingen i 2007.
i denne forbindelse henvises til skønsmandens besvarelse af spørgsmål 5 i skønserklæ-
ringen fra marts 2008, hvor der med henvisning til bilag 5 i skønserklæringen blev sva-
ret, og der citeres:
”af bilag 5 fremgår det, at den nuværende vandføringsevne er bedre end den vandfø-
ringsevne, der er beregnet på grundlag af dimensionerne i det gældende regulativ (det
røde vandspejl ligger under det sorte). det ses desuden, at vandføringsevnen i 2004
(vurderet på baggrund af opmålingen fra 2003) ligeledes var bedre end den vandførings-
evne, der beregnet på grundlag af dimensionerne i det gældende regulativ (det blå vand-
spejl ligger under det sorte).
gammelå’s vandføringsevne kan således opfyldes med den vedligeholdelse, som er be-
skrevet i regulativets afsnit 8.3.
spørgsmål 17:
skønsmanden bedes oplyse, om vedligeholdelse af gammelå i form af en årlig grøde-
skæring i henhold til regulativet kan medføre en ændring af de faktiske forhold i gam-
melå, f.eks. bundhøjde, indsnævring af vandløbet.
i bekræftende fald bedes skønsmanden oplyse om vedligeholdelse i form af en årlig grø-
deskæring medfører en højere vandstand end vedligeholdelse i form af f.eks. opgrav-
ning/oprensning.
besvarelse 17:
                                         - 8 -
erfaringsmæssigt kan én årlig grødeskæring i fuld vandløbsbredde, som det er tilfældet
for gammelå, fastholde vandløbets dimensioner. det er derfor ikke forventeligt, at re-
duktionen i gammelå’s vedligeholdelse til én årlig grødeskæring har resulteret i æn-
dringer af vandløbets faktiske dimensioner.
temaet er ligeledes behandlet i spørgsmål 15 i den supplerende skønserklæring fra ja-
nuar 2011, hvor der på spørgsmål 15 delvist er svaret, og der citeres:
”årlig grødeskæring er med til at fastholde vandløbets skikkelse. erfaringen fra andre
vandløb, hvor grødeskæringspraksis er ændret fra flere årlige skæringer til én eller ingen
skæring, viser, at én årlig skæring er tilstrækkelig til at fastholde vandløbets dimensio-
ner. der er derfor ingen grund til at tro, at vandføringsevnen i det grødefri vandløb bli-
ver mindre fremover”.
spørgsmål 18:
kan skønsmanden på baggrund af besigtigelsen i november 2011 og/eller bilag 71 til 73
konstatere, om der er foretaget yderligere vedligeholdelse i 2009 og 2010 end den år-
lige grødeskæring.
i bekræftende fald bedes skønsmanden beskrive hvilke vedligeholdelsesindgreb, der kan
være tale om, og om disse indgreb omfatter hele den i sagen omhandlede strækning af
gammelå eller dele af strækningen og i givet fald hvilke dele af strækningen. derudover
bedes det oplyst om et evt. vedligeholdelsesindgreb må antages at have forbedret van-
dafledningsevnen i gammelå og dermed sænket vandstanden.
besvarelse 18:
skønsmanden gennemførte d. 5. november 2011 en besigtigelse af undersøgelsesstræk-
ningen. besigtigelsen blev gennemført i samarbejde med lodsejeren bjarne jacewicz og
ole ottesen, tønder kommune.
grødeskæringen i gammelå bliver gennemført ved hjælp af en mejekurv monteret på en
maskine, der på larvefødder bevæger sig frem langs vandløbet. mejekurvens bredde er
ca. 4 m, hvorfor grøden fjernes i trin af ca. 4 m, og maskinføreren lægger det oprensede
grøde af i små bunker langs vandløbet. hvis der var tale om en egentlig oprensning ville
dette tydeligt kunne erkendes ved, at der var udlagt sort jord (vandløbsbund) i bunker
langs vandløbet, og dette var ikke tilfældet.
ved besigtigelsen blev der dog relativt få steder konstateret områder med bare pletter,
som kan skyldes, at der var opgravet materiale fra vandløbsbunden, men det kan ligele-
des skyldes, at den oprensede grøde er ensileret på stedet, hvilket har slået engvegatio-
nen ihjel. der blev hjemtaget 2 prøver af materialet til senere visuel analyse. den ene
prøve viste sig at indeholde næsten uomsat grøde, mens den andet viste et betydeligt
indhold af sand (som udgør vandløbsbunden i gammelå). i sidstnævnte tilfælde må det
dreje sig om opgravet bundmateriale.
maskinføreren kan ved grødeskæringen med mejekurv ikke helt undgå, at slåningen
medfører, at der lokalt også oprenses sand, som hænger fast i grødens rødder, eller at
der nogle gange graves for dybt. det skal erindres, at maskinføreren ikke kan se meget
af vandløbet fra maskinhuset, når vandløbet er fyldt med grøde.
                                         - 9 -
hvis en opgravning af bundmaterialer skal have væsentlig indflydelse på vandløbets
vandføringsevne, skal der fjernes så store mængder, at det let ville kunne ses på vandlø-
bets bredder, også selvom oprensningerne skulle have fundet sted i 2009 og/eller i 2010.
dette var på ingen måde tilfældet under besigtigelsen d. 5. november 2011, ligesom det-
te heller ikke fremgår bilag 71 til 73.
der er således intet, der tyder på, at der i gammelå på undersøgelsesstrækningen er fo-
retaget yderligere vedligeholdelse end den årlige grødeskæring.
spørgsmål 19:
skønsmanden har ved besvarelse af spørgsmål 7 i skønsrapport af marts 2008 oplyst, at
sandsynligheden for oversvømmelser langs gammelå vil være større i fremtiden.
såfremt det lægges til grund, at engene langs gammelå ikke har været oversvømmet i
2009 og 2010 bedes skønsmanden oplyse, om det er muligt uden at der er foretaget ved-
ligeholdelse af gammelå ud over den årlige grødeskæring.
i bekræftende fald bedes skønsmanden oplyse, hvordan forholdene i gammelå kan have
ændret sig på fotos fra 2008 til 2010 jfr. bilag 73.
besvarelse 19:
vandstanden og vandføringsevnen i et vandløb afhænger af en lang række faktorer, der
i samspil resulterer i de faktiske forhold på et givet tidspunkt. der kan således godt fo-
rekomme meget forskellige vandstande i et vandløb, selvom der ikke er gennemført fy-
siske indgreb ud over, hvad der er normalt.
i gammelå skal der ifølge regulativet gennemføres én årlig grødeskæring, som skal
gennemføres inden 1. august. såfremt denne grødeskæring er gennemført på et tids-
punkt inden store afstrømningshændelser forekommer, kan dette resultere i relativt lave
vandstande i vandløbet, selvom der faktisk optræder afstrømningshændelser, der uden
grødeskæring ville resultere i oversvømmelser. grødeskæringstidspunktet i forhold til
store afstrømningshændelser kan således være afgørende for, om der optræder over-
svømmelser eller ej.
en anden væsentlig faktor er den aktuelle nedbør, som har direkte indflydelse på vand-
løbets vandføring og dermed på vandstanden. der er via månedsrapporter på
www.dmi.dk (hjemmeside for danmarks meteorologisk institut) indhentet oplysninger
om den faktiske månedsnedbør i perioden 2009 - 2011 sammenholdt med normalnedbø-
ren for de pågældende måneder. undersøgelsesstrækningen er beliggende midt i den
sydligste del af sønderjylland, hvorfor der er indhentet data for 2 lokaliteter, nemlig
tønder og åbenrå. nedbørsdata (mm) er præsenteret i figur 19.1.1 - 19.1.6.
det fremgår af figur 19.1.1 og 19.1.2, at nedbøren i sommerhalvåret (april - september)
2009 generelt har været på niveau med normalen, idet nedbøren i april dog var usæd-
vanlig lille. nedbøren i maj og juli var lidt højere end normalen, mens den i juni var lidt
lavere end normalen. i august og september var nedbøren på niveau med normalen. der
er således intet, der ud fra månedsnedbørsdata for de 2 stationer, som tyder på afstrøm-
ningshændelser, som har resulteret i oversvømmelser i 2009.
                                         - 10 -
for 2010 (figur 19.1.3 og 19.1.4) tegner sig nogenlunde samme billede som for 2009. i
2010 var nedbøren i perioden april - juli måned generelt lidt under normalen, og der er
således intet, der tyder på nedbørshændelser, som ville have resulteret i oversvømmelser
i denne periode. i august og september 2010 var nedbøren (især i august) noget over
normalen, men den store nedbør er faldet i perioden efter, at den årlige grødeskæring
har fundet sted, hvorfor dette muligvis ikke har resulteret i oversvømmelser.
i 2011 (figur 19.1.5 og 19.1.6) har nedbøren været væsentligt højere i sommerperioden
end den var i både 2009 og 2010. sommerhalvåret startede ud med en meget lav april
nedbør, hvorefter nedbøren i maj og juni var lidt over normalen. herefter faldt der me-
get nedbør i juli og den store nedbør kulminerede i august, hvorefter den i september
var tilbage på normalt niveau. skønsmanden har ikke oplysninger om, hvorvidt hændel-
sen i juli har givet anledning til oversvømmelser, men dette vurderes at være sandsyn-
ligt, især fordi hændelsen kan være forekommet før den årlige grødeskæring.
en tredje faktor er temperaturforholdene om vinteren og et koldt forår. længere perio-
der med frost, som det har været tilfældet i vinteren 2009/2010 og 2010/2011 vil med-
føre lavere vandstand i vandløbet, idet frosten binder vandet i ådalen. desuden vil en
kold vinter resultere i, at grøden kommer senere i gang med væksten, og især hvis den
kolde vinter også efterfølges af et koldt forår, kan dette resultere i, at grødevæksten ikke
når at udvikle sig til det normale omfang, heller ikke selvom den efterfølgende sommer
eventuelt bliver varm og solrig.
til belysning af dette er der via månedsrapporter på www.dmi.dk indhentet oplysninger
om de faktiske temperaturforhold (gennemsnitlig månedstemperatur) i perioden 2009 -
2011 sammenholdt med normaltemperaturen for de pågældende måneder. der er ind-
hentet data for samme 2 lokaliteter, nemlig tønder og åbenrå, som for nedbøren. tem-
peraturdata er præsenteret i figur 19.2.1 - 19.2.6.
det fremgår af figur 19.2.1 og 19.2.2, at den gennemsnitlige temperatur i vinter- og for-
årsmånederne i 2009 generelt har ligget over normalen, og der er således intet der tyder
på, at temperaturen i 2009 har været hæmmende for grødens udvikling. dette har imid-
lertid været tilfældet i vinteren 2009/2010 og 2010/2011, hvor der i flere måneder har
været temperaturer under det normale for perioden, herunder også længere varende
frostperioder. dette har uden tvivl hæmmet grødeudviklingen i både 2010 og i 2011.
endelig er det overfor skønmanden oplyst, at det styrt, der har været i gammel å’s ca.
st. 10350 er blevet fjernet i 2008, og at bundens fald omkring styrtet er udlignet. fjer-
nelse af styrtet har betydning for vandstanden i vandløbet opstrøms styrtet. omfanget
heraf er belyst i bilag 4, hvor der er vist beregnede vandspejl for gammel å på bag-
grund af en sommermiddelvandføring og en årlig grødeskæring. vandstanden er bereg-
net på baggrund af 2007 opmålingen med styrt (grønt vandspejl) og på baggrund af
samme opmåling, men hvor styrtet er fjernet (rødt vandspejl). det fremgår af bilaget, at
fjernelsen af styrtet ved en sommermiddelvandføring betyder et fald i vandløbets vand-
spejl på ind til ca. 15 cm, og effekten heraf er ophørt ca. 400 m opstrøms styrtet. fjer-
nelsen af styrtet har således kun en mindre (men dog tydelig) betydning for vandstanden
i vandløbet.
                                          - 11 -
idet det lægges til grund, at engene langs gammelå ikke har været oversvømmet i 2009
og 2010, vurderer skønsmanden på baggrund af ovenstående, at dette er muligt uden, at
der er foretaget vedligeholdelse i gammelå ud over den årlige grødeskæring.
den i bilag 73 viste ændring i forholdene i og omkring gammelå fra 2008 til 2010 kan
således være et resultat af overnævnte faktorer, nemlig et sammenspil mellem grøde-
skæringstidspunkt, nedbør, temperatur og det faktum, at styrtet omkring st. 10350 er
fjernet i 2008.
spørgsmål 20:
er der størst risiko for udtørring af gammelå i lange tørkeperioder,
a)       når der er meget grøde i gammelå og vandet stillestående.
b)       der er moderat vegetation og god afstrømning.
besvarelse 20:
der er ingen tvivl om, at god afstrømning i vandløbet giver mindre risiko for udtørring
af gammelå set i forhold til situationer uden afstrømning (hvor der er stillestående vand
i vandløbet). tilstedeværelse af grøde har ingen eller kun meget marginal indflydelse på
udtørring af vandløbet.
spørgsmål 21:
forudsat engjorden består af humus, har skønsmanden i besvarelsen af spørgsmål 15
vurderet, at en vigtig medårsag til de oversvømmelser, som er forekommet, er, at en-
gene sætter sig og terrænet bliver lavere.
skønsmanden bedes oplyse, om de nu fremlagte bilag 74-76 giver skønsmanden anled-
ning til at nuancere eller uddybe denne vurdering.
besvarelse 21:
skønsmanden har til spørgsmål 15 i den supplerende skønerklæring fra januar 2011
blandt andet svaret, og der citeres:
”en anden vigtig årsag til de stedfundne og de vurderede kommende hyppigere over-
svømmelser vurderes at være sætninger af engarealerne. grødeskæring (1 eller flere år-
lige) vil resultere i et kunstigt lavere vandspejl i vandløbet og dermed i de omkringlig-
gende enge.
dette kan, hvis engjorden består af humus (organisk jord, som tørv, dynd og gytje) re-
sultere i at engene sætter sig, og terrænet bliver lavere. skønsmanden er ikke i besid-
delse af detaljerede oplysninger om jordbunden i engene omkring gammelå, men af
hjemmesiden arealinfo.dk fremgår det, at jordbunden består af humusjord i et ca. 200 m
bredt bælte omkring vandløbet.
jordbundssætninger sker ved konsolidering (jorden synker sammen) og ved en såkaldt
kold forbrænding (den lavere vandstand tillader luftens og dermed iltens adgang, hvilket
medfører, at humusjorden langsomt nedbrydes og omsættes). undersøgelser af fæno-
menet viser, at sætningen i drænede enge med humusjord kan være af størrelsesordenen
1 - 3 cm/år. ud fra skønsmandens viden er engarealerne omkring den pågældende
strækning af gammelå ikke detaildrænet eller grøftet i betydeligt omfang, hvorfor det
                                              - 12 -
      kan forventes, at sætningerne af engene omkring gammelå har været lavere end det an-
      givne omfang. set over en længere årrække vil en sætning på f.eks. 0,5 cm/år alligevel
      være af betydning (på 50 år sætter terrænet sig 25 cm), og grødeskæring i gammelå har
      således med stor sandsynlighed bidraget til sætning af engarealerne. det faktum, at hyp-
      pigheden af grødeskæring er reduceret fra 2 til 1 årlig skæring, vil reducere sætninger-
      nes omfang fremover. sætningerne vil dog fortsat foregå, men i reduceret omfang”.
      den jordbundskortlægning, som skønsmanden her henviser til er gengivet i figur 21.1.1.
      der findes yderligere en generel jordbundskortlægning for danmark, nemlig den geolo-
      giske overfladekartering. denne jordbundskortlægning er gennemført af dgu (nu
      geus) gennem de seneste ca. 120 år (start 1888), og på nuværende tidspunkt er ca. 80
      % af landet karteret (det kongelige danske geografiske selskab 1992).
      karteringen er udført med en boring pr. ca. 200 m, svarende til ca. 1 boring pr. 4 ha.
      denne kartering er således væsentlig mere intensiv end den danske jordartsklassifise-
      ring, som er vist på www.arealinfo.dk. karteringen har omfattet udtagning og beskri-
      velse af jordbunden i ca. 1 m’s dybde. den geologiske overfladekartering indeholder
      ikke undersøgelser i skove, veje og byer. jordbundsforholdene i undersøgelsesområdet
      ved gammelå fremgår af figur 21.1.2. det fremgår heraf, at jordbunden i ca. 1 m’s
      dybde udgøres af sand af forskellige aflejringstype i hele området.
      de 2 jordbundskortlægninger viser således, at jordbunden i ådalen omkring gammelå
      udgøres af et relativt tyndt lag organisk jord (mindre end ca. 1 m) underlejret af sand.
      der er imidlertid, som det fremgår af ovenstående, tale om et relativt tyndt lag humus
      jord, hvorfor det kan forventes, at sætninger på et tidspunkt helt ophører, idet den un-
      derliggende jord er sand, som ikke sætter sig.
      for at vurdere omfanget af terrænsætninger på en given lokalitet er det nødvendigt med
      kendskab til ældre terrænopmålinger udført i et kendt kotesystem med henblik på sam-
      menblanding med den aktuelle terrænopmåling.
      så vidt skønsmanden bekendt, forefindes der for undersøgelsesområdet ved gammelå
      ikke historiske data af denne karakter, hvorfor eventuelle stedfundne ændringer i områ-
      det ikke kan kvantificeres.
      dette betyder ligeledes, at det nu fremlagte bilag 74-76 ikke giver skønsmanden anled-
      ning til at nuancere eller uddybe vurderingen af, at sætningerne (forudsat engjorden be-
      står af humus) har været en væsentlig medårsag til de oversvømmelser, som er forekom-
      met. disse bilag indeholder alene oplysninger om ådalens aktuelle terænniveau, og in-
      deholder ikke historiske data for terrænforholdene i ådalen. ”
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af bjarne jacewicz, klaus
schlünsen og ole ottosen. der er endvidere afgivet forklaring af poul-anker skov og jens
jørgen nielsen.
                                              - 13 -
bjarne jacewicz har supplerende forklaret bl.a., at det er korrekt, at overfladen af engene er
humusholdig jord. han beskæftigede sig erhvervsmæssigt med handel med landbrugsejen-
domme, og han har et særdeles godt kendskab til området, hvor han dels selv driver landbrug
og benytter området i forbindelse med jagt og lystfiskeri. fjernelsen af stemmeværkerne
skete, fordi de ikke længere skulle benyttes til overrisling af de omkringliggende engarealer,
og fordi stemmeværkerne hindrede et naturligt vandløb. det er hans opfattelse, at der ikke er
sket sætninger i engarealerne efter, at stemmeværkerne blev fjernet. dette kan beregnes ved at
sammenligne historiske typografiske kort. der findes et kort, der formentlig stammer fra
1952, og angivelserne på dette kort kan sammenlignes med nyere flyskanninger. han har
sammenlignet de gamle kort med flyskanningerne og beregnet, at der alene er en niveaufor-
skel på 6 cm, svarende til den faktiske terrænmåling på 550 cm set i forhold til den beregnede
terrænmåling på 544 cm. hans landbrugsejendom er beliggende opstrøms i forhold til det
fjernede styrt ved station 10350, og landbrugsejendommen er beliggende et sted, hvor der er
et meget lille terrænfald.
på et tidspunkt søgte lodsejerne, der har engarealer ud til gammelå, om to årlige grødeskæ-
ringer. dette skete i 2000, muligvis på opfordring fra sønderjyllands amt eller på lodsejernes
eget initiativ. to årlige grødeskæringer ville have været en tilfredsstillende løsning for lods-
ejerne. arealerne, der støder op til gammelå, benyttes til afgræsning og til hø. der slås typisk
hø i juli måned, og herefter benyttes arealerne til græsning for dyr. det er ofte sket, at over-
svømmelse af arealerne har forhindret en effektiv udnyttelse af engarealerne både til slåning
af hø og til afgræsning for dyr. i 2011 har han været nødsaget til at hjemtage kvæg fra engare-
alerne på grund af oversvømmelse, og da han driver økologisk landbrug, har det været nød-
vendigt at benytte andre arealer til græsning for dyrene. i 2009 eller 2010 blev der på initiativ
fra tønder kommune foretaget en oprensning af gammelå, og dette kan blandt andet ses af et
foto, hvor der ved vandspejlet er blotlagt jord, der hidrører fra bunden af gammelå. denne
oprensning af åens bund er iagttaget af flere af lodsejerne, herunder af ham. der er sket op-
rensning af bunden langs hele gammelå, men den kraftigste vedligeholdelse blev udført op-
strøms fra station 10350 til station 8000.
hans landbrugsejendom er beliggende fra station 9600 - 9700 til på den anden side af station
8000 og længere opstrøms. det tidligere stemmeværk 18 var placeret ved station 9200, og
stemmeværk 20 er placeret ved station 10349, hvilket svarer til betegnelsen station 10350 i
skønserklæringerne. han så ikke, da bundbjælken ved stemmeværk 18 blev fjernet, og sten-
                                              - 14 -
stryget blev placeret. stenstryget kom til at ligge højere i åen. allerede i 1985 blev han op-
mærksom på, at aftalen ikke havde en formulering, der tog højde for placeringen af stenstry-
gene oven på bundbjælkerne i de tidligere stem. den oprindelige aftale gik ud på, at bund-
bjælkerne skulle fjernes, og at stenstrygene skulle placeres på åens bund. han rettede henven-
delse til amtet om ændringen i aftalen. efterfølgende blev stenstrygenes højde ikke ændret.
han har senere rettet henvendelse til amtet telefonisk, hvor han har klaget over, at ændringen
ikke blev foretaget. klagerne fra ham vedrører alene stem 18, fordi han ikke har arealer place-
ret ud til de øvrige stem. bundpladen i stem 20 blev fjernet i 2008 eller 2009, hvor han bistod
entreprenøren med at køre bundpladen væk fra engen. i 2009 eller 2010 så han, at der blev
foretaget opgravning fra gammelås bund. der blev benyttet en gravemaskine med et grøde-
skæreraggregat til oprensningen. han talte med føreren af gravemaskinen og bad om, at der
blev foretaget en "ordentlig grødeskæring". han er bekendt med, at der på kortet fra 1952 er
anvendt kotesystem dnn, men han er ikke bekendt med, hvilket kotesystem der benyttedes
ved de senere flyskanninger.
skønsmanden klaus schlünsen har supplerende forklaret bl.a., at han har fået et bedre grund-
lag for at gennemføre undersøgelser med højdemålinger, og dette har givet et bedre grundlag
for beregningerne anført i den seneste skønserklæring. der vil ikke være stor forskel på, om
der foretages en eller to grødeskæringer af gammelå, hvis der ikke i øvrigt fortages andre
ændringer ved vandløbet på grund af vandløbets profil. gammelå er et fint, dynamisk vand-
løb, der slynger sig, og der er fin vandgennemstrømning i åen. dette betyder, at der er en
sandføring i vandløbet. der vil ikke forekomme store sandaflejringer i gammelå på grund af
vandets naturlige forløb og den gode vandgennemstrømning. det er ikke sandsynligt, at der er
sket aflejring af sand på vandløbets bund. aflejringer vil dog kunne forekomme i vandløbet
over længere tid, og muligvis over flere år.
der blev foretaget to prøver ved besigtigelsen af vandløbet – den ene prøve bestod af sand og
den anden af planteaflejringer. det vil næppe kunne undgås, at bunden berøres visse steder
under grødeskæring, fordi bunden ikke kan ses under grødeskæringen. såfremt der ikke blev
foretaget grødeskæringer alle steder langs åen, fordi dette blev forhindret på grund af sandaf-
lejringer m.v., vil det ikke i videre omfang medføre begrænsninger i vandgennemstrømnin-
gen. efter opmålingerne foretaget i 2003 og 2007 tyder det ikke på, at der er sket væsentlige
forandringer i vandløbet for så vidt angår vandgennemstrømningen, og en eventuel forskyd-
                                               - 15 -
ning vil være meget lille. om 10 - 15 år vil der formentlig heller ikke være sket nogen foran-
dring i forhold til vandafledningen i åen.
når afstanden fra vandspejlet til terræn er mere end 25 cm, kan tilstødende marker anvendes
til afgræsning. kravet om 70 cm's afstand fra terræn til vandløbets bund kender han ikke bag-
grunden for, men de 0,7 m er formentlig en videreførsel fra et tidligere regulativ. der har mu-
ligvis aldrig været en afstand på 0,7 m fra bunden af gammelå til terrænet. der kunne være
opstået en fejl i forbindelse med tidligere angivelser af terrænet. det er usandsynligt, at ter-
rænet kan have sat sig ca. 50 cm, men muligvis væsentligt mindre. denne antagelse er be-
grundet i, at der er sand ca. 1 m ned i terrænet. der kunne være opstået en fejl i forbindelse
med angivelsen af bundkoterne og muligvis en fejlangivelse eller fejlomregning fra tidligere
tyske kotekort udarbejdet før genforeningen. en tredje mulighed kunne være, at de 0,7 m er
målt fra vandløbets kant ned til vandløbets bund. en opmåling burde være foretaget i terrænet
og ikke fra vandløbets kant.
vedrørende spørgsmål 16.1 i den seneste skønserklæring skal vedligeholdelse, for at opret-
holde en forskel på 0,7 m fra vandløbets bund til almindeligt terræn, ses i forhold til station
10350 opstrøms og nedenstrøms. to årlige grødeskæringer vil formentlig ikke være tilstræk-
keligt til at give en vandafledning svarende til almindeligt terræn. hvis der alene foretages én
årlig grødeskæring, skal vandløbets bund sænkes. den udarbejdede højdemodel, som vist i
bilag 2, vil medføre en opgravning på mellem 30 og 40 cm opstrøms fra station 10350.
nedenstrøms vil det formentlig ikke være nødvendigt at foretage opgravning afhængigt af,
hvorledes begrebet "almindeligt terræn" defineres. i forhold til regulativet skal tallene i tabel-
len reduceres med 40 cm i forhold til afsnit 3. bundkoten ved station 10349 vil herefter være
457 - 417 svarende til 0,7 m under terræn. værdierne i tabellen burde derfor ligge dybere end
vandløbets faktiske bund. såfremt sønderjyllands amt havde anvendt de nuværende højde-
målinger, ville de 0,7 m formentlig ikke være anført i regulativet, men værdierne i tabellen
ville i stedet være benyttet. det er tallene fra målingerne i 2007, der er benyttet ved beregnin-
ger i skønserklæringen, men tallene fra 2003 ville formentlig ikke have givet et andet resultat,
og såfremt der var foretaget målinger i 1996, ville dette formentlig heller ikke have givet et
andet resultat. foretages der ikke opgravning af vandløbets bund, kunne vandføringsevnen
forbedres ved yderligere grødeskæring opstrøms station 10350. i våde somre vil markerne,
der støder op til gammelå, formentlig ikke kunne udnyttes, men i tørre somre, ville det, både
set i forhold til årstidssituationer og forskelligheder på åens forløb, være muligt at anvende
                                               - 16 -
markerne. i den første skønserklæring vedrørende besvarelse af spørgsmål 3 er det anført, at
35 - 50 cm skulle opgraves for at opnå regulativmæssig bund beregnet efter vandløbets lave-
ste punkt. denne beregning blev foretaget, fordi der på daværende tidspunkt alene forelå ca.
100 målepunkter fordelt over strækningen på ca. 4 km. målingerne blev foretaget forskellige
steder og målt i ca. 10 meters afstand fra vandløbets kant ud i terrænet. de nuværende højde-
målinger har givet et væsentligt bedre og mere præcist grundlag for beregningerne. vedrø-
rende besvarelsen af spørgsmål 16 kan det ikke antages, at der vil kunne foretages grødeskæ-
ring i et sådant omfang, at regulering af åens bund ikke vil være nødvendig for at opnå en
vandafledningsevne svarende til 0,7 m fra vandløbets bund til terræn. på tegningen i bilag 3 er
der alene taget højde for vandløbets bund og ikke vandløbets sider. der er flere steder, hvor
det ikke vil være nødvendigt at foretage opgravning af bunden, og nogle steder alene en væ-
sentlig mindre opgravning end 40 cm. det vil formentlig kun være nødvendigt at foretage
egentlig opgravning på den øverste tredjedel af strækningen, som anført på figuren, svarende
til opstrøms station 10350. det er en visuel besigtigelse i terrænet, der har givet grundlag for
besvarelsen af spørgsmål 18. han så ikke noget i terrænet, der tydede på, at der tidligere
skulle være foretaget en systematisk opgravning fra vandløbets bund.
ole ottosen har supplerende forklaret bl.a., at der blev foretaget opmåling af terrænet om-
kring gammelå i 1995, og der foreligger en tidligere opmåling fra 1989. der blev endvidere
foretaget opmåling ved flyskanning i 2008. hans forklaring for landsretten om, at bundkoten
er fastsat til 0,7 m under terræn, er baseret på en faktisk opmåling af vandløbets bund i for-
hold til terræn. de første ca. 2.000 m af vandløbet ligger 55 - 70 cm under terræn, og længere
opstrøms er der ca. 70 cm eller mere under terræn. han er ikke bekendt med, om beregnin-
gerne er foretaget på samme grundlag, som den højdemåling, der er udleveret til brug for
skønsmandens erklæring.
han har deltaget ved fjernelsen af 4 stemmeværker ved gammelå i 1987. i forbindelse med
fjernelsen af stemmeværkerne blev der etableret stenstyrt. i 2007 blev der fjernet nogle træ-
pæle, men han har ikke kendskab til fjernelse af en bundplade til et af de oprindelige stemme-
værker. han vidste ikke i forbindelse med besigtigelse i terrænet den 5. november 2011, at der
i 2009 skulle være fjernet en bundplade til et af stemmeværkerne. der er ikke andre hos
tønder kommune, der ville have anledning til at iværksætte arbejde med fjernelse af en
bundplade. michael schilling ville ikke have kompetence til at iværksætte arbejde med fjer-
nelse af en bundplade. michael schillings opgave er at føre tilsyn med entreprenører, der fo-
                                              - 17 -
retager arbejde for tønder kommune. han var slet ikke bekendt med, at der var fjernet en
bundplade ved stemmeværk 20 i 2008, og han ville "blive meget forbavset", såfremt dette
skulle være sket. etableringen af stenstyrt har givet en lidt bedre afvanding end de tidligere
stemmeværker.
bunden er beliggende ca. 50 cm lavere end angivet som regulativmæssig bund. han har lavet
beregning vedrørende gammelås bund fra tidligere målinger foretaget i 1989 og 1995. der er
dannet myremalmsplader i den største del af bunden i gammelå og terrænet omkring åen.
pladerne findes stort set over hele strækningen som i det øvrige terræn, og gammelå er derfor
et stabilt gammelt vandløb. myremalmspladerne er dog ikke fortløbende i hele vandløbet.
efter grødeskæringen er det muligt at se vandløbets bund, og han kender vandløbet gennem
mange år. han er derfor ret sikker på, at der ikke er myremalmsplader i hele vandløbet.
han har hørt, at regulativet er udarbejdet efter koteangivelserne ved stemmeværkerne, men
han har ikke selv foretaget undersøgelser eller nærmere beregninger af dette.
poul-anker skov har forklaret bl.a., at han er ansat hos lendemark entreprenørforretning.
han blev ansat i 2000, og han har foretaget grødeskæring i gammelå siden 2001, bortset fra
2010. der benyttes et klippeaggregat med en skovl eller kurv, der har en bredde på ca. 3,5
meter. klippeaggregatet er påmonteret en gravemaskine. i forbindelse med grødeskæringen
må der ikke fjernes bundmateriale eller sten. mange steder har gammelå ikke en tilstrækkelig
bredde til, at klippeaggregatet med kurven kan komme ned i vandløbet. dette gør sig
gældende for mere end 50 % af hele åen på grund af sandaflejringer langs åens bred. i
sommeren 2008 var der en meget lav vandstand i gammelå, og den afskårne vegetation ved
grødeskæringen blev derfor liggende i vandløbet på store dele af strækningen.
grødeskæringen var efter hans opfattelse ikke tilfredsstillende, og lodsejerne gav udtryk for
utilfredshed med den måde, hvorpå grødeskæringen var foretaget, fordi der var risiko for
aflejringer i åen eller langs åens bred. han huskede, at en af anvisningerne for
grødeskæringen var, at der "ikke må tages sand, jord og sten op". i 2010 blev grødeskæringen
foretaget af jens jørgen nielsen. det er muligt, at der på smalle steder i vandløbet ved et
uheld blev "skåret" i jorden. dette skyldtes, at det ikke fra gravemaskinen var muligt altid at
se vandløbets bred på grund af den kraftige vegetation i august måned, hvor grødeskæringen
normalt blev udført. det er muligt, at der enkelte steder kunne ligge jordklumper sammen
med den afskårne vegetation langs vandløbets bred. ved station 10350 blev der den 26.
august 2009 fjernet et styrt. der var tale om cement i en bredde på mere end 1 meter og ca. 2
                                              - 18 -
meter i længden. da styrtet blev fjernet, var cementen ikke intakt, men blev optaget i flere
stykker. styrtet blev fjernet efter aftale med tønder kommune. han var ikke selv i kontakt
med tønder kommune, men fik opgaven med fjernelsen af styrtet af sin chef.
jens jørgen nielsen har forklaret bl.a., at han er indehaver af lendemark entreprenørforret-
ning, som han har drevet i 20 år. han har overtaget entreprenørforretningen fra sin far. fir-
maet har foretaget vedligeholdelse af gammelå gennem ca. 40 år. fra for ca. 25 år siden
overgik vedligeholdelsen til grødeskæring med gravemaskine påmonteret et grødeskærings-
aggregat med en åben skovl. skovlen er ikke lukket, hvorved afskåren vegetation bliver i
skovlen, men vand løber ud. det kan være problematisk at foretage grødeskæring af al vege-
tation, når vandløbets bund ikke er jævn. i 2010 blev grødeskæringen foretaget af ham. der
blev ikke foretaget opgravning af åens bund, men der var på enkelte steder i vandløbet større
sandaflejringer på bunden. forevist foto fra juni 2010 bemærkede han, at den opgravede
mudder kan være et eksempel på aflejringer på bunden, der er kommet med op på åens bred i
forbindelse med grødeskæringen. aflejringerne er taget op for at opretholde vandløbets
bredde. han husker ikke opgravningen præcist, men materialet er formentlig gravet op ved et
uheld over 2 - 4 sving langs vandløbet. det er hans opfattelse, at aflejringer, som vist på fo-
toet, kan forekomme allerede efter et år, og efter hans opfattelse bør sådanne aflejringer fjer-
nes, fordi aflejringerne ellers vil opstemme vandet. der blev fjernet et styrt den 26. august
2008 efter en henvendelse fra tønder kommune. vandsynsmand michael schilling ringede
til ham, og det blev aftalt, at hans firma skulle forestå fjernelsen af styrtet. han deltog ikke
selv i arbejdet. der blev ikke givet forskellige meddelelser fra kommunen i forbindelse med
grødeskæringen fra år til år. han har fra tønder kommune fået besked om, at "vi skal lade
mudderet være og kun klippe". han blev senere kontaktet af ole ottosen fra tønder kom-
mune for at få fastlagt datoen for fjernelsen af styrtet, men på dette tidspunktet var han ikke i
stand til at oplyse datoen. han har senere fundet kopien af fakturaen, som han sendte til
tønder kommune, og han har derfor været i stand til at fastlægge den nøjagtige dato.
højesterets begrundelse og resultat
sønderjyllands amt vedtog den 29. marts 2001 at ændre regulativet for gammelå, således at
der på strækningen mellem østergård st. 8224 og udløbet i sydøstre randkanal st. 12092 efter
behov kan foretages en ekstra grødeskæring inden den 15. maj.
                                               - 19 -
sønderjyllands amt meddelte den 4. marts 2004 dispensation fra naturbeskyttelseslovens § 3,
stk. 1, til den ekstra grødeskæring, jf. naturbeskyttelseslovens § 65, stk. 3. naturklagenævnet
ændrede den 22. september 2005 amtets afgørelse til et afslag.
spørgsmålet er herefter, om den nævnte ekstra årlige grødeskæring kræver dispensation efter
naturbeskyttelseslovens § 3, stk. 1, og i givet fald om naturklagenævnets afslag på dis-
pensation skal tilsidesættes.
af de grunde, som er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at den nævnte ekstra årlige
grødeskæring inden den 15. maj indebærer en ændring af tilstanden i gammelå som nævnt i
naturbeskyttelseslovens § 3, stk. 1. højesteret finder, at regulativet for gammelå må forstås
således, at vandafledningsevnen skal beregnes ud fra de regulativmæssige dimensioner, der
fremgår af tabellen i regulativets pkt. 3.1. med denne bemærkning og af de grunde, der er
anført af landsretten, tiltræder højesteret, at den ekstra årlige grødeskæring ikke kan anses for
”sædvanlige vedligeholdelsesarbejder” som nævnt i naturbeskyttelseslovens § 3, stk. 1.
sønderjyllands amts ændring af regulativet for gammelå kræver herefter dispensation fra
naturbeskyttelseslovens § 3, stk. 1, jf. § 65, stk. 3. det, som er fremkommet for højesteret,
bestyrker dette resultat.
af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at der ikke er grundlag for at
tilsidesætte naturklagenævnets afgørelse, hvorefter betingelserne for dispensation ikke var
opfyldt.
højesteret stadfæster herefter dommen.
sagsomkostningerne er fastsat under hensyn til sagens omfang og det med sagen forbundne
arbejde.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
                                              - 20 -
i sagsomkostninger for højesteret skal bjarne jacewicz, dieter bruhn, christian hoeck,
sigurd jefsen christensen, jürgen lorenzen, uwe boysen, kurt andresen, niels højmark
lund og frank aafjes solidarisk betale 100.000 kr. til miljø- og naturklagenævnet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
