                  sø- og handelsretten
                                      dom
                            afsagt den 10. maj 2019
sag bs-3803/2018-shr
sag bs-3836/2018-shr
sag bs-4587/2018-shr
sag bs-5196/2018-shr
sag bs-42442/2018-shr
mikkel rundin ørsted,
mette marie ørsted,
søren peter ørsted,
hans-henrik ørsted,
charlotte ørsted,
jakob andreas ørsted og
gunnar frederik ørsted
(beskikket advokat jens jakob bugge for alle)
mod
ørsted a/s,
ørsted - anholt offshore a/s,
ørsted egj a/s,
ørsted el a/s,
ørsted horns rev i a/s,
                                       2
ørsted insurance a/s,
ørsted pipelines a/s,
ørsted real estate a/s,
ørsted sales & distribution a/s,
ørsted salg & service a/s,
ørsted services a/s,
ørsted ve a/s,
ørsted vind a/s,
ørsted wind power a/s,
ørsted bioenergy & thermal power a/s,
ørsted horns rev 2 a/s,
ørsted nr. 1 2014 a/s,
ørsted nr. 2 2014 a/s,
ørsted nr. 3 2014 a/s,
ørsted nr. 4 2014 a/s,
ørsted wind power denmark a/s,
ørsted wind power holding a/s,
ørsted nr. 1 2008 a/s,
ørsted new bio solutions china a/s,
ørsted new bio solutions holding a/s,
ørsted wind power tw holding a/s,
ørsted nearshore wind aps,
inbicon a/s,
ørsted north america holding a/s,
                                               3
ørsted gws avedøre biogas a/s,
ørsted energy storage solution holding a/s og
renescience a/s
(advokat frank bøggild og advokat nicolai lindgreen for alle)
denne afgørelse er truffet af retspræsident ole græsbøll olesen, vicepræsident mads
bundgaard larsen, dommer claus forum petersen samt medlemmerne henrik gun-
delach og poul hartvig nielsen.
sagens baggrund og parternes påstande
sagerne, der oprindelig er anlagt fra den 5. til den 19. januar 2018, handler hovedsage-
ligt om, hvorvidt bærere af efternavnet ørsted kan forhindre de sagsøgte selskaber i at
anvende ørsted som en del af deres selskabsnavne og varemærker.
sagsøgerne, mikkel rundin ørsted, mette marie ørsted, søren peter ørsted, hans-
henrik ørsted, charlotte ørsted, jakob andreas ørsted og gunnar frederik ørsted,
har nedlagt følgende påstande, hvoraf påstandene 1 og 2 efter sø- og handelsrettens
opfattelse kan sammenfattes som nedenfor anført:
1.    ørsted a/s, ørsted – anholt offshore a/s, ørsted egj a/s, ørsted el a/s,
      ørsted horns rev i a/s, ørsted insurance a/s, ørsted pipelines a/s, ørsted real
      estate a/s, ørsted sales & distribution a/s, ørsted salg & service a/s, ørsted
      services a/s, ørsted ve a/s, ørsted vind a/s, ørsted wind power a/s, ørsted
      bioenergy & thermal power a/s, ørsted horns rev 2 a/s, ørsted nr. 1 2014
      a/s, ørsted nr. 2 2014 a/s, ørsted nr. 3 2014 a/s, ørsted nr. 4 2014 a/s, ørsted
      wind power denmark a/s, ørsted wind power holding a/s, ørsted nr. 1 2008
      a/s, ørsted new bio solutions china a/s, ørsted new bio solutions holding
      a/s, ørsted wind power tw holding a/s, ørsted nearshore wind aps, ørsted
      north america holding a/s, ørsted gws avedøre biogas a/s og ørsted energy
      storage solution holding a/s forbydes i danmark at gøre brug af deres respek-
      tive selskabsnavne og tilpligtes at slette registreringen heraf som selskabsnavn.
                                         4
2. ørsted a/s, ørsted – anholt offshore a/s, ørsted el a/s, ørsted horns rev i
   a/s, ørsted insurance a/s, ørsted pipelines a/s, ørsted real estate a/s, ørsted
   sales & distribution a/s, ørsted salg & service a/s, ørsted services a/s, ørsted
   ve a/s, ørsted vind a/s, ørsted wind power a/s, ørsted bioenergy & thermal
   power a/s, ørsted horns rev 2 a/s, ørsted wind power denmark a/s, ørsted
   wind power holding a/s, ørsted new bio solutions china a/s, ørsted new bio
   solutions holding a/s, ørsted wind power tw holding a/s, ørsted nearshore
   wind aps, ørsted gws avedøre biogas a/s og ørsted energy storage solution
   holding a/s forbydes i danmark at gøre brug af deres respektive binavne, hvor
   ordet ”ørsted” i selskabsnavnet er udskiftet med ”orsted”, og tilpligtes at slette
   registreringen heraf.
3. alle de sagsøgte forbydes i danmark at gøre brug af ørsted og orsted som
   forretningskendetegn, herunder som varemærke, således som dette fremgår af
   bilag 24 og 102.
4. renescience a/s forbydes i danmark at gøre brug af renescience by ør-
   sted som forretningskendetegn, herunder som varemærke, således som dette
   fremgår af bilag 85-86, ligesom renescience a/s tilpligtes at slette sin danske va-
   remærkeregistrering vr 2017 02572.
5. ørsted bioenery & thermal power a/s forbydes i danmark at gøre brug af gre-
   en waste solutions by ørsted som forretningskendetegn, herunder som
   varemærke, således som dette fremgår af bilag 91.
6. inbicon a/s forbydes at gøre brug af eller opretholde registreringen af ørsted.dk.
7. ørsted a/s forbydes at gøre brug af eller opretholde registreringen af orsted.dk.
8. ørsted a/s forbydes at gøre brug af eller opretholde registreringen af oersted.dk.
                                             5
9.    ørsted a/s forbydes at gøre brug af eller opretholde registreringen af or-
      sted.com.
10.   ørsted a/s forbydes at gøre brug af eller opretholde registreringen af ør-
      sted.com.
de sagsøgte har påstået frifindelse.
sagsøgerne har under sagen haft fri proces.
oplysningerne i sagen
sagens parter
mikkel rundin ørsted er efter det oplyste studerende på det kongelige danske kunsta-
kademis billedkunstskoler. han slettede sit registrerede efternavn eriksen og gjorde sit
mellemnavn ørsted til sit registrerede efternavn i december 2017. mikkel rundin ør-
sted er indehaver af virksomheden mikkel r. ørsted og er direkte efterkommer af h.c.
ørsted.
mette marie ørsted er efter det oplyste keramiker og uddannet på skolen for brugs-
kunst (nu kunstakademiets designskole). hun har deltaget i en lang række udstillin-
ger og kunstfestivaler herhjemme og i udlandet og har været omtalt i danske boligma-
gasiner som rum, bo bedre og politiken. mette marie ørsted har modtaget flere priser
og legater, herunder statens kunstfonds arbejdslegat. mette marie ørsted er indehaver
af virksomheden mette marie ørsted keramik og er direkte efterkommer af h.c. ør-
sted.
søren peter ørsted er uddannet socialpædagog. han er ikke længere erhvervsaktiv, men
har igennem en årrække fungeret som designer og opfinder, og han har i den forbin-
delse haft forskellige erhvervsdrivende virksomheder. han slettede sit registrerede ef-
ternavn eriksen i december 2017 og gjorde mellemnavnet ørsted til sit registrerede ef-
ternavn. han er direkte efterkommer af h.c. ørsted.
                                              6
hans-henrik ørsted er en dansk cykelrytter, der blandt andet har været indehaver af ti-
merekorden (verdensrekorden), har opnået flere medaljer, herunder guldmedaljer, ved
verdensmesterskaberne som professionel cykelrytter og har vundet bronze i 4 km for-
følgelsesløb ved de olympiske lege i 1980 i moskva. hans-henrik ørsted arbejdede
indtil for nylig som key account manager i verisure og er i dag pensioneret. han er di-
rekte efterkommer af h.c. ørsted.
der er under sagerne fremlagt uddrag af blandt andet medieomtalen vedrørende
hans-henrik ørsted i perioden 1979-2017, hvori hans-henrik ørsted i en række artik-
ler er omtalt som ”ørsted” i overskriften. i de artikler, hvor ”ørsted” fremgår i over-
skriften, anføres hans-henrik ørsteds fulde navn senere i artiklerne.
charlotte ørsted er datter af hans-henrik ørsted og uddannet blandt andet cand.jur. fra
københavns universitet. hun har efter det oplyste været administrator fra 2014 til 2017
af det anders sandøe ørstedske priismedaljelegat og bor i stockholm, hvor hun arbej-
der som virksomhedsjurist. hun er direkte efterkommer af h.c. ørsted.
jakob andreas ørsted er efter det oplyste lektor på københavns professionshøjskole og
uddannet billedkunstner og lærer. han er direkte efterkommer af jacob albert ørsted,
der var bror til h.c. ørsted og anders sandøe ørsted.
gunnar frederik ørsted er efter det oplyste uddannet bibliotekar og har tidligere gen-
nem en lang årrække arbejdet som sådan, men er ikke længere erhvervsaktiv. han er
direkte efterkommer af jacob albert ørsted, som var bror til h.c. ørsted og anders
sandøe ørsted.
de sagsøgte er en del af en energivirksomhed, der blandt andet udbyder forskellige
energiprodukter og udvikler, opfører og driver vindmølleparker. selskaberne er resul-
tatet af en fusion i 2006 mellem det statsejede dong a/s og en række forbruger- eller
kommunalt-ejede elselskaber. det fusionerede selskab fik navnet dong energy a/s,
hvori staten i dag ejer 50,1% af aktiekapitalen. dong energy a/s skiftede i 2017 navn
                                                    7
til ørsted a/s, der herefter er blevet anvendt som selskabsnavn, varemærke og domæ-
nenavn, jf. nærmere nedenfor.
i ørsted a/s’ årsrapport og bæredygtighedsrapport for 2017 redegøres bl.a. i beretnin-
gen fra formanden for omstillingsprocessen til grøn energi og den fremtidige strategi
for ”grøn vækst” og bæredygtighed.
navneskiftet
den 2. oktober 2017 indkaldte dong energy a/s til ekstraordinær generalforsamling
til afholdelse den 30. oktober 2017, hvor det eneste punkt på dagsordenen var ændring
af selskabets navn til ørsted a/s.
ligeledes den 2. oktober 2017 udsendte dong energy a/s selskabsmeddelelse nr. 35,
hvori selskabet oplyste om det planlagte navneskifte til ørsted a/s. af meddelelsen
fremgår bl.a.:
       ”nyt navn og brand
       det nye navn – ørsted – henviser til den danske videnskabsmand hans christian
       ørsted (1777-1851). ørsted stod i spidsen for flere banebrydende videnskabelige
       opdagelser, bl.a. opdagelsen af elektromagnetismen i 1820, hvilket lagde kimen til
       nutidens måde at producere strøm på.
       henrik poulsen siger:
       ”vi har gjort et stort arbejde for at finde det rette navn og den rette brand-identitet
       til vores virksomhed. vores nye navn er en hyldest til h. c. ørsteds nysgerrighed,
       engagement og interesse for naturen, og vores brand-identitet afspejler den
       nytænkning og dybe forståelse af naturen, som er afgørende for at kunne skabe en
       verden, der udelukkende kører på grøn energi.”
       …
       mere om h.c. ørsted
       hans christian ørsted blev født i rudkøbing på langeland i 1777. han blev ud-
       dannet som farmaceut fra københavns universitet i 1797 og blev udnævnt til pro-
       fessor i 1806.
       gennem hele sin imponerende karriere som fysiker var h. c ørsted dybt involve-
       ret i undersøgelsen af den indbyrdes sammenhæng mellem naturkræfterne.
       hans interesse for naturen, nysgerrighed og vedholdende søgen efter svar førte til
       opdagelsen af elektromagnetismen i 1820. h. c. ørsteds opdagelse opnåede straks
       bred anerkendelse inden for naturvidenskabens verden, og den var med til at bane
       vejen for en række teknologiske fremskridt, som f.eks. produktionen af el.
                                                   8
       hans stræben efter nytænkning førte til, at københavns universitet oprettede en
       ny uddannelse inden for fysik og kemi under ørsteds ledelse, ligesom der blev
       etableret nye laboratorier. i 1829 oprettede h. c. ørsted den polytekniske lærean-
       stalt, det nuværende danmarks tekniske universitet (dtu), hvor han var den før-
       ste rektor.
       h. c. ørsted blev en vigtig foregangsmand, ikke kun inden for fysik, men også in-
       den for filosofi, poesi og æstetik. han udgav bøger som skribent og digter, og hans
       hovedværk er bogen ’aanden i naturen’ (1850). artikelsamlingen beskriver hans
       livsfilosofi og syn på en lang række spørgsmål. h. c. ørsted var en nær ven af h.
       c. andersen.
       han var gift med inger birgitte ballum. sammen fik de syv børn. h. c. ørsted dø-
       de i 1851 i en alder af 73. han er begravet på assistens kirkegård i københavn.”
den 2. oktober 2017 sendte selskabet desuden et brev til en række bærere af navnet ør-
sted, hvoraf følgende fremgår:
       ”kære
       som du måske har set, bliver dong energy til ørsted den 6. november 2017. vi
       skriver til dig, fordi vi derfor bliver navnefæller. det er vi meget beærede over.
       fra sort til grøn
       vi bliver til ørsted, fordi navnet dong energy ikke længere beskriver, hvad vores
       virksomheden står for. vi har siden dannelsen af dong energy, oprindeligt en
       forkortelse for dansk olie og naturgas, udviklet os fra et energiselskab baseret på
       fossile brændstoffer, til et selskab, som er fuldt dedikeret til grøn energi. i dag er
       vores vision at være med til at skabe et danmark og en verden, der udelukkende
       kører på grøn energi.
       vi er inspireret af h. c. ørsted
       vores valg af navn er en anerkendelse af h. c. ørsteds vigtige bidrag til danmark,
       videnskaben og verden. vi er inspireret af hans nysgerrighed, dedikation og inter-
       esse for naturen, som førte til hans opdagelse af elektromagnetismen. og som er
       grundlaget for, hvordan vi producerer energi i dag.
       kom til ørsted-fejring med dine navnefæller
       som kommende navnefælle vil vi gerne invitere dig til ørsted-fejring. bliv klogere
       på h. c. ørsteds betydning for vores samfund i dag, og lær om energiens historie
       gennem foredraget ”fra hvalolie til havvindmøller”. du kan også få en virtual rea-
       lity-tur op i verdens største havvindmølle, og så byder vi selvfølgelig på kaffe og
       kage.
       …”
navneskiftet gav den 2. oktober 2017 og efterfølgende anledning til en del medieomta-
le, herunder nogle artikler, hvori er omtalt omstillingen fra sort til grøn energi og/eller
koblingen til h.c. ørsted og elektromagnetismen.
                                                   9
der er endvidere fremlagt flere facebookopslag, hvis datering er nogenlunde sammen-
faldende med datoen for lanceringen af navneskiftet, og hvori der er negative udtalel-
ser om navneskiftet, herunder i relation til navnet dong.
i e-mail af 11. oktober 2017 henvendte en aktionær i dong energy a/s sig til selskabet
med spørgsmål om, hvorfor navneændringen var sat til afstemning på generalforsam-
lingen den 30. oktober 2017, når navneskiftet allerede var effektueret i form af tv-rekla-
mer og billboards, samt om den juridiske baggrund for, at selskabet havde ret til at an-
vende familienavnet ørsted.
i e-mail af 12. oktober 2017 besvarede selskabet henvendelsen med bl.a. følgende:
      ”tak for din interesse og spørgsmål.
      ad 1)
      vi har været i dialog med vores største aktionærer som alle er positive overfor vo-
      res navneændring. hermed er der et flertal for forslaget om at ændre navn til ør-
      sted.
      ad 2)
      dong har opnået eu-varemærkeregistrering af både ord- og figurmærke til ør-
      sted uden indsigelser.
      forholdet mellem varemærkeloven og navneloven er reguleret i varemærkelovens
      § 14, nr. 4, hvorefter kendte historiske personers navne gerne indgå i varemærker,
      hvis der er tale om en for længst afdød person. en for længst afdød svarer som ho-
      vedregel til 70 år, og det er 166 år siden, at h. c. ørsted døde. h. c. ørsteds navn
      kan derfor benyttes som forretningskendetegn uden at krænke slægtninges ret til
      navnet. i danmark er der ca. 400 bærere af ørsted-navnet, men efter varemærke-
      lovens § 14, nr. 4, anses et navn kun for beskyttet, hvis det er ”sjældent”, hvilket vil
      sige, at der er under 30 bærere af navnet.”
den 11. oktober 2017 sendte charlotte ørsted en e-mail til dong energy a/s med efter-
lysning af en invitation til den kommende reception i anledning af navneskiftet, idet
hverken hun eller hendes forældre havde modtaget en sådan. e-mailen blev besvaret
samme dag med, at alle danskere med ørsted som enten efternavn eller mellemnavn
var velkomne til at deltage, samt at selskabet havde forsøgt at kontakte så mange nav-
nefæller som muligt, men at dette var begrænset af tilgængelige adresser.
                                                10
den 16. oktober 2017 sendte hans-henrik ørsted en e-mail til selskabet, hvori der blev
udtrykt undren over den manglende invitation til receptionen i anledning af navneskif-
tet henset til, at h.c. ørsted var hans tiptipoldefar, og med forslag om, at bestyrelsen
for h.c. ørsted selskabet blev inviteret til arrangementet.
charlotte ørsted meddelte den 24. oktober 2017, at hun desværre ikke havde mulighed
for at deltage i receptionen i anledning af navneskiftet.
ved brev af 24. oktober 2017 rettede advokat jens jakob bugge på vegne af tre af sagsø-
gerne henvendelse til dong energy a/s vedrørende retsstridig brug og registrering af
endetegnet ørsted og/eller orsted og henviste bl.a. andet til selskabslovens § 2, stk. 2,
og varemærkeloven, herunder principperne i varemærkelovens § 14, nr. 4. advokaten
anmodede henset til den planlagte ekstraordinære generalforsamling den 30. oktober
2017 om en afklaring på problemstillingen hurtigst muligt og senest den 27. oktober
2017.
efter telefoniske drøftelser mellem advokaterne besvarede advokat frank bøggild på
vegne af dong energy a/s henvendelsen ved e-mail af 27. oktober 2017, hvoraf
blandt andet fremgår, at selskabet var interesseret i en ordentlig dialog med bærerne af
ørsted-navnet og tilbød at mødes med de pågældende navnebærere i løbet af novem-
ber 2017. advokat frank bøggild oplyste endvidere, at anvendelsen af ørsted og or-
sted var juridisk berettiget.
den 30. oktober 2017 blev der afholdt ekstraordinær generalforsamling i dong ener-
gy a/s, hvor navneændringen til ørsted a/s blev godkendt. af protokollen fremgår
bl.a. følgende vedrørende navneændringen:
       ”dirigenten oplyste, at selskabet forud for generalforsamlingen havde modtaget
       skriftlige spørgsmål fra to aktionærer om navneændringen og rigsrevisionens un-
       dersøgelse af kapitaludvidelsen og den efterfølgende børsnotering af selskabet.
       …
       ad dagsordenens pkt. 1
                                           11
bestyrelsesformand thomas thune andersen gennemgik bestyrelsens forslag om
at ændre selskabets navn til ørsted a/s og udtalte i tilknytning hertil følgende:
… globalt set er dong energy et navn, som vores kunder og samarbejdspartnere
nu associerer med markedslederen inden for havvind. …
…
at finde et nyt navn til en virksomhed er ikke nemt. ideelt set skal det være for-
ankret i historien, samtidig med at det peger imod fremtiden. vi ønskede ikke, at
det skulle være et rent designernavn uden nogen substans. derudover skal det væ-
re et navn, der fungerer på tværs af markeder og som kan registreres juridisk. sam-
let set har vi screenet mere end 3.000 navne igennem denne proces. i sidste ende
fandt vi et navn, som ramte en nerve hos de folk, der var involveret i processen,
herunder de ansatte, ledelsen og bestyrelsen. og kort sagt ganske vigtigt; navnet
føltes rigtigt.
navnet ørsted er inspireret af en af danmarks førende videnskabsmænd igennem
tiderne, hans christian ørsted. i 1820 opdagede h. c. ørsted elektromagnetismen,
som i dag danner grundlag for moderne elproduktion. der har naturligvis og
uundgåeligt været mange forskellige reaktioner på navnet, men jeg kan heldigvis
konstatere, at langt størstedelen har været positive.
vi har selvfølgelig gjort os store overvejelser omkring det at vælge et navn, der
starter med bogstavet ø. grøn energi er noget, vi er rigtig gode til i danmark. vi
ser det som en styrke at bruge et dansk bogstav. derudover er navnet ørsted ble-
vet testet i mange lande med stor succes. rent praktisk vil vi internationalt bruge
navnet orsted. derfor foreslår bestyrelsen, at selskabets navn ændres til ’ørsted
a/s’, og at ’orsted a/s’ tilføjes som nyt binavn for selskabet. for at undgå at andre
kalder sig dong energy, tilføjer vi også det gamle selskabsnavn som et binavn.
vi har inden generalforsamlingen modtaget et skriftligt spørgsmål fra en aktionær
om, hvorfor navneændringen til ørsted er sat til afstemning, når den allerede er ef-
fektueret i tv-reklamer, billboards m.v.
det er rigtigt, at vi har kørt en branding-kampagne efter lanceringen af det nye
navn. jeg vil dog gerne understrege, at den egentlige udrulning af navnet i koncer-
nen afventer godkendelse på dagens generalforsamling og sker 6. november 2017.
fra samme aktionær har vi modtaget et spørgsmål, om vi har ret til at bruge famili-
enavnet ørsted som firmanavn.
jeg kan oplyse, at vi har opnået eu-varemærkeregistrering uden indsigelser. kend-
te historiske personers navne kan indgå i varemærker, hvis der er tale om en for
længst afdød person. vi kan derfor benytte h. c. ørsteds navn uden at krænke
slægtninges ret til navnet.
et navn kan i helt særlige situationer være beskyttet, hvis det er sjældent. myndig-
hedernes faste, langvarige praksis er, at et navn er sjældent, hvis der er under 30
bærere af dette navn. i danmark er der ca. 400 bærere af ørsted-navnet. det er der-
for ikke sjældent.
                                                12
      jeg kan forsikre om, at vi vil gøre vores yderste for at bringe ære til h. c ørsteds
      eftermæle.”
den 9. november 2017 sendte advokat frank bøggild et brev til advokat jens jacob
bugge med ørsted a/s’ hovedsynspunkter. det fremgår af brevet, at der skulle afhol-
des møde mellem parterne den 16. november 2017. herefter var der nogle forligsdrøf-
teler mellem parterne, hvilke dog endte uden resultat.
der er af de sagsøgte fremlagt to ”ørsted navneanalyser” udført af kantar millward
brown henholdsvis den 2. januar 2018 og 4. januar 2019 vedrørende respondenternes
associationer i relation til spørgsmål om ørsted og dong energy.
der er endvidere af parterne fremlagt bl.a. en række artikler fra 2018 med relation til
navneskiftet og søgsmålet samt fremlagt facebookopslag fra utilfredse kunder på ør-
sted a/s’ facebookside.
videre fremgår det af en erklæring af 9. februar 2018 fra anders hertz ørsted, der efter
det oplyste er ansat i et af de sagsøgte selskaber og direkte efterkommer af h.c. ør-
sted, at han meddeler samtykke til, at ørsted a/s mv. må gøre brug af ”ørsted- eller
orsted-betegnelserne” bl.a. som forretningskendetegn, varemærke og selskabsnavn.
under hovedforhandlingen er forevist flere film produceret af eller for ørsted a/s, her-
under filmen ”how to pronounce ørsted”, hvor personer med forskellig nationalitet ud-
taler ”ørsted”. filmen er udateret. ligeledes er forevist to versioner af filmen ”love
your home”, hvor alene den ene version omtaler h c. ørsted og hans opdagelse af elek-
tromagnetismen. filmene er udaterede.
endelig er fremlagt hæftet ”becoming ørsted”, som blev udgivet på både dansk og en-
gelsk i forbindelse med navneskiftet, og hvori visionen for fremtiden, baggrunden for
navneskiftet, og videnskabsmanden h.c. ørsted nærmere omtales.
                                             13
h.c. ørsted - hans christian ørsted
der er fremlagt uddrag af en række bøger og artikler vedrørende hans christian ør-
sted, hvoraf bl.a. følgende kan uddrages:
h.c. ørsted blev født den 14. august 1777 og rejste med sin yngre bror anders sandøe
ørsted i 1794 til københavn, hvor de samme år bestod studentereksamen. h.c. ørsted
bestod farmaceutisk eksamen i 1797. samme år besvarede han københavns universi-
tets prisopgave inden for litteratur og året efter den medicinske prisopgave. i 1799 tog
han den filosofiske doktorgrad. i 1801 fortog h.c. ørsted en udenlandsrejse, hvor han
studerede såvel naturfilosofi som naturvidenskab. efter udlandsrejsen blev h.c. ør-
sted tilknyttet københavn universitet og blev i løbet af nogle år ordinær professor i fy-
sik ved universitetet.
i begyndelsen af 1820 foretog h.c. ørsted nogle forsøg, der førte til hans opdagelse af
elektromagnetismen. opdagelsen banede vejen for det moderne industrisamfund med
dets motorer, generatorer og telefoner, hvilke er baseret på elektromagnetismen.
h.c. ørsted var interesseret i andet end de naturvidenskabelige fag og var blandt an-
det primus motor i forbindelse med oprettelsen af polyteknisk læreanstalt (det nuvæ-
rende dtu) og stifter af forløberne for meteorologisk institut og patent- og varemær-
kestyrelsen. han var endvidere aktiv i relation til fordanskning af sproget og skabte i
sin levetid 2.000 danske ord og ordstillinger, herunder for eksempel ordene ”brint” og
”ilt”.
h.c. ørsteds sidste store værk var ”aanden i naturen”, der er en samling af tekster skre-
vet af h.c. ørsted over adskillige årtier vedrørende hans filosofiske og naturvidenska-
belige tanker. h.c. ørsted døde den 9. marts 1851.
andre kendte personer med navnet ørsted
sagsøgerne har til dokumentation for andre kendte personer med navnet ørsted, bort-
set fra h.c. ørsteds bror, juristen anders sandøe ørsted, fremlagt en række artikler
m.v. vedrørende jazzbassisten niels-henning ørsted pedersen, sangerinden karen
                                            14
marie ørsted andersen, kaldet mø, sangerinden emilie ørsted og forfatteren mikkel
ørsted sauzet.
personnavnet ørsted
af udskrift af 22. november 2017 fra danmarks statistik fremgår, at der i 2016 var 398
personer i danmark med efternavnet ørsted, mens tallet i 2017 var steget til 401. det er
endvidere oplyst, at der i 2019 var 418 personer, der havde ørsted som efternavn i
danmark. endelig er det oplyst, at der er ca. 1200 personer i danmark, der har ørsted
som enten mellemnavn eller efternavn.
omstridte varemærker
den 29. august 2016 ansøgte inbicon a/s om at få registreret ordmærkerne orsted og
ørsted, hvilke blev registreret som eu-varemærker henholdsvis den 9. marts og 10.
april 2017 i en række klasser (bilag 24).
inbicon a/s ansøgte den 3. marts 2017 om at få registreret figurmærket ørsted i
blå/hvid samt i sort/hvid, hvilke eu-varemærker blev registreret den 16. juni 2017 i en
række klasser (bilag 24 og 102). figurmærkerne har følgende grafiske udtryk:
den 27. oktober 2017 ansøgte renescience a/s om at få registreret figurmærket re-
nescience by ørsted ved patent- og varemærkestyrelsen. figurmærket, der blev regi-
streret den 21. december 2017 (vr 2017 02572) i en række klasser, er udført i farverne
rød, grøn og blå og har følgende grafiske udtryk (bilag 85):
                                           15
renescience a/s ansøgte endvidere den 25. april 2018 om et eu-varemærke til figur-
mærket renescience by ørsted (bilag 86). ansøgningen er ikke færdigbehandlet ved
euipo, hvor der er modtaget to indsigelser mod ansøgningen.
endelig ansøgte ørsted bioenergy & thermal power a/s den 8. juni 2018 om et eu-va-
remærke til ordmærket green waste solutions by ørsted (bilag 91). ansøg-
ningen er endnu ikke færdigbehandlet.
omstridte domænenavne
der er fremlagt udskrift fra hjemmesiderne hostmaster.dk og whois vedrørende do-
mænerne ørsted.dk, orsted.dk, orsted.com, ørsted.com og oersted.dk. det er ubestridt,
at henholdsvis inbicon a/s og ørsted a/s enten er registranter af de pågældende do-
mæner eller disponerer herover.
h.c. ørsted værket
ørsted a/s ejer efter det oplyste h.c. ørsted værket, der blev taget i brug den 1. april
1920. det nye elværk blev navngivet efter h.c. ørsted i 100-året for hans opdagelse af
elektromagnetismen.
der er fremlagt en lang række uddrag fra bøger, artikler og breve mv. omhandlende
h.c. ørsted værket, herunder en publikation fra dong energy a/s, hvori værket i al
væsentlighed benævnes ved dets fulde navn. i en artikel på slots- og kulturstyrelsens
hjemmeside, der senest er opdateret den 22. november 2017, er værket indledningsvis
benævnt h.c. ørstedværket, men omtales herefter primært som ”ørstedsværket”.
anvendelse af ørsted som stednavn og virksomhedsnavn
det er oplyst, at der er fire byer i danmark, der hedder ørsted, ligesom der findes et
sogn benævnt ørsted.
                                              16
der er endvidere fremlagt udskrifter fra diverse hjemmesider til illustration af anven-
delsen af ørsted som navn eller dele af et navn på virksomheder og offentlige institu-
tioner mv., herunder ørsted bageri, tandlægehuset ørsted, ørsted kirke, ørsted au-
tocentral, ørsted bibliotek, ørsted telte a/s, ørsted jagtklub, ørsted rideklub, ør-
stedskolen, ørstedsparken, ørsted lastvogncenter aps, ørsted kiosken, apotek ør-
sted, ørsted vine og cafe ørsted. i ørstedsparken findes efter det oplyste blandt andet
et mindesmærke for h.c. ørsted.
videre er fremlagt en søgning fra biq erhvervsinformation af 5. december 2017 vedrø-
rende virksomhedsnavne indeholdende ørsted. søgningen resulterede i 423 virksom-
heder mv. det er oplyst, at ud af de 423 resultater vedrørte 214 aktive selskaber. de 139
heraf var virksomheder, der geografisk havde tilknytning til stednavnet ørsted eller
var beliggende på h.c. ørsteds vej eller lignende, 44 af virksomhederne var ejet eller
oprindeligt stiftet af en person med ørsted som mellemnavn eller efternavn, mens 30
af virksomhederne var en del af ørsted-koncernen, mens kun 4 virksomheder brugte
navnet ørsted uden, at årsagen hertil kunne fastlægges
endelig er fremlagt en oversigt over 21 veje, gader eller pladser, hvori ”ørsteds” ind-
går i navnet uden samtidig anvendelse af ”h.c” eller ”hans christian”.
andre eksempler på tilfælde, hvori ørsted indgår som en del af et navn eller lignende:
i 1999 blev danmarks første satellit, ørsted, sendt ud i rummet. ørsted-satellitten skul-
le måle jordens magnetfelt og er opkaldt efter h.c. ørsted.
h.c. ørsted har desuden givet navn til ørsteds regel, der er en regel, der angiver,
hvorledes et kompas magnetnordpol vil slå ud i nærheden af en ledning.
endvidere har h.c. ørsted lagt navn til en måleenhed, der er en fysisk enhed for mag-
netisk feltstyrke. 1 ørsted = 1 oe = (250/π) a/m.
selskabet for naturlærens udbredelse, der blev stiftet af h.c. ørsted i 1824, uddeler en
pris, der benævnes h.c. ørsted medaljen, ligesom h.c. ørsted selskabet sammen med
                                                   17
langeland kommune hvert år uddeler h.c. ørstedprisen – prisen for kunst og viden-
skab.
endelig afholder dtu ca. to gange årligt såkaldte ørsted-forelæsninger.
andre forhold
de sagsøgte har fremlagt en liste over kendte efternavne, der samtidig benyttes som
kendetegn, varemærke eller domæne. listen indeholder 22 kendte danske efternavne
samt 9 kendte udenlandske efternavne.
endelig har sagsøgerne fremlagt en række artikler fra perioden 2012-2017 som eksemp-
ler på negativ omtale af dong energy a/s, herunder i forbindelse med tidligere salg
af dele af virksomheden.
patent- og varemærkestyrelsens praksis
ved brev af 15. februar 1996 til patentforeninger og patentbureauer mv. meddelte det
daværende patentdirektorat, at der ville ske en praksisændring (en lempelse) for så
vidt angik direktoratets anvendelse af den dagældende varemærkelovs § 14, nr. 4, om
personnavne. patentdirektoratet meddelte om den fremadrettede praksis bl.a., at:
               ”som hovedregel vil kun beskyttede efternavne samt sjældne efternavne dvs. (ik-
               ke-beskyttede) navne som ved opslag i ktas´ telefonbøger fylder ca. en spalte
               eller derunder, blive mødt med personnavneindvendingen i § 14, nr. 4.”
i et notat af 5. maj 2017 fra patent- og varemærkestyrelsen om forholdet mellem regi-
strerede varemærker og andre kendetegn anfører styrelsen efter en redegørelse for
ovennævnte praksis bl.a. følgende:
               ”at grænsen netop skal fastlægges ved 30 navnebærere er dog langt fra fortsat
               indlysende. således er der med navneloven af 1. april 2006 indført en grænse for
               ”beskyttede efternavne” på 2000 navnebærere, jf. navnelovens § 2, ligesom nav-
               nelovens § 27 fastslår, at
               ”den, der kan godtgøre, at en anden uberettiget benytter vedkommendes navn eller et
               navn, der har en sådan lighed hermed, at forveksling let kan ske, kan ved dom få den an-
               den tilpligtet at ophøre med brugen af navnet.”
                                                 18
               netop disse bestemmelser er lagt til grund af klagenævnet for domænenavne i
               vurderingen af, om registrerede domænenavne krænker et beskyttet efternavn.
               da navneloven må anses for at være den speciallov, der dels fastslår grænsen for,
               hvornår der består en ideel interesse i et efternavn, og dels hvilke kriterier der
               skal anvendes i vurderingen af, hvornår en sådan ideel interesse er gået for nær,
               bør såvel varemærkelovens bestemmelser som styrelsens praksis vedrørende be-
               skyttede navne være baseret herpå.”
forklaringer
der er afgivet forklaring af hans-henrik ørsted, søren peter ørsted, charlotte ørsted,
henrik poulsen og michael lerche nielsen.
hans-henrik ørsted har forklaret blandt andet, at han har færdiggjort 10. klasse, hvor-
efter han satsede på sin cykelkarriere, som toppede med blandt andet ol-bronze i 1980
og et verdensmesterskab i 1984. efter cykelkarrieren arbejdede han med salg, og han
har været salgschef og salgsdirektør. han er nu gået på efterløn.
ørsted er hans slægtsnavn og en væsentlig del af hans identitet. han har altid heddet
ørsted til efternavn, og navnet var også en væsentlig del af hans cykelkarriere, idet
han i en 15-årig periode blev meget omtalt i medierne som ”ørsted”. hans tiptipolde-
far var h.c. ørsted. blandt kendte personer i slægten er anders sandøe ørsted og bas-
sisten niels-henning ørsted pedersen.
de gode cykelresultater medførte, at medierne i stort omfang havde fokus på ham. det
var dejligt og positivt, når det angik sportskarrieren, men mindre positivt i relation til
privatlivet, når han forsøgte at trække sig tilbage. han var altid ”på”, fordi medierne
fulgte ham. hans popularitet kom også til udtryk på anden vis. for eksempel kunne
han blive stoppet på gaden af forbipasserende eller pludselig blive tilbudt en ekstraor-
dinær rabat i butikker. han var ikke dengang – og er stadig ikke i dag – en person, der
bryder sig om at være omtalt i de kulørte blade. han modtager fortsat fanbreve, lige-
som han indimellem er i kontakt med medierne. aktuelt er han i kontakt med en jour-
nalist i forbindelse med udgivelse af en ny bog om cykelryttere.
han blev opmærksom på dong’s navneskift til ørsted igennem familien. et familie-
medlem havde kontaktet hans datter, charlotte ørsted, for at høre, om de deltog i
                                             19
fejringen af det nye navn. hans umiddelbare reaktion var, at dong havde overtrådt
grænserne, men han var også nysgerrig efter at vide, hvad et navneskift til ørsted in-
debar. han var overbevist om, at selskabet skulle hedde h.c. ørsted, selvom det må-
ske kan lyde lidt naivt. det var meget grænseoverskridende for ham, da han erfarede,
at det kun skulle hedde ørsted. han kan ikke genkende dong’s gengivelse af, at han
var positiv over for navneskiftet. han kontaktede dong for at nærmere finde ud af,
hvad der foregik. hverken hans mor, han selv eller hans datter var inviteret til fejrin-
gen. han blev klar over, at det var et stort og kommercielt skifte for koncernen, som
han ikke mente var i overensstemmelse med og passede til deres slægtsnavn. han
drøftede situationen med sin datter, der er jurist, hvorefter de rettede henvendelse til
en advokat. advokaten vendte tilbage med besked om, at de ikke umiddelbart havde
en god sag. de skulle herefter overveje, om de kunne gå op imod en virksomhed af
dong’s størrelse. de fandt ud af, at andre familiemedlemmer havde lagt sag an mod
selskaberne, og de kunne derfor blive en del af sagsanlægget og føre sagen sammen.
han er opmærksom på, at ørsted-koncernen også gerne vil anvende deres brand inden
for sportsverdenen, idet han har set et par cyklister i lyseblå trøjer med ørsted logoet
på. han er glad for, at et firma vil donere penge til sportens verden, men han er ramt
af, at det hedder ørsted.
han har kendskab til flere andre familiemedlemmer, der har det på samme måde som
sagsøgerne. de har ikke haft mulighed for at være en del af sagen, hvilket skyldes en-
ten alder eller økonomi. han har generelt fået stor sympati fra dem, han har fortalt om
sagen.
det fremgår tydeligt af ørsted-koncernens kampagner, at denne sag føres ved domsto-
lene. ørsted-koncernen er nu pludselig begyndt at markedsføre sig med tilknytning til
h.c. ørsted og generelt hylde h.c. ørsted og hans opdagelse i deres kampagner.
søren peter ørsted har forklaret blandt andet, at han er uddannet socialpædagog. i
1990’erne begyndte han at designe og producere tekniske produkter til skoler og dag-
institutioner, der havde til formål at understøtte børns motoriske og sansemæssige ud-
                                              20
vikling. produkterne blev produceret i kina og vietnam og blev solgt i store dele af eu-
ropa. han er ikke erhvervsaktiv længere.
han har tidligere heddet eriksen til efternavn, men har altid betragtet sit efternavn
som ”ørsted eriksen”. hans farmor hed ørsted, og hans farfar hed eriksen. han blev i
forbindelse med sagen opmærksom på, at der var stor fokus på, hvilken del af efter-
navnet, der stod sidst. han slettede derfor eriksen, for at der ikke skulle være tvivl om,
at han tilhører ørsted-slægten. det er en væsentlig del af hans identitet, at han hedder
ørsted. de fleste mennesker er først og fremmest identificeret via deres navn. folk
spørger ind til navnet ørsted, og det giver en masse associationer. hans far arvede en
del af boet efter den h.c. ørsted, der var direktør for de nordiske arbejdsgiverforenin-
ger. i boet var en del slægtsrelaterede arvestykker - herunder fra fysikeren h.c. ør-
sted. han er derfor vokset op med en del af slægtens arvestykker. navnet skaber et
slægtsbånd, som skal bevares, når han er væk. det er en del af deres familiestruktur og
et holdepunkt i hans liv, som han er glad for og tryg ved.
han blev i efteråret 2017 kontaktet af sin søster, der ville høre, om han var inviteret til
dong’s reception i forbindelse med navneskiftet, men han havde ikke modtaget en
invitation. hans søster sendte invitationen til ham, og han følte sig provokeret af, at det
var anført, at dong følte sig beæret over i fremtiden at kunne hedde ørsted. hans sø-
ster var tydelig berørt og vred over dong’s navneskifte til ørsted. han følte sig kræn-
ket af navneskiftet. det føltes, som om dong tvang sig ind i familien. han kan bedst
beskrive det således, at det ville svare til, at et fremmed menneske står i ens stue og
takker for gæstfriheden, når man hverken har åbnet døren eller inviteret den pågæl-
dende indenfor. han vil egentlig helst, at de blot forlader hans stue. dong vil blive as-
sociereret med navnet ørsted, og hele ørsted-familien bliver gidsler i den plan. det er
meget ubehageligt og grænseoverskridende.
han var bekendt med, at han havde et sjældent slægtsnavn, så han undersøgte nærme-
re, om dong havde ret til at tage navnet. han vidste, at det var et beskyttet efternavn
og læste blandt andet navneloven igennem samt foretog andre undersøgelser. han
kunne ikke finde holdepunkter i loven eller andre steder, der gav dong belæg for at
                                             21
handle, som de havde gjort. han henvendte sig til den lokale retshjælp, der henviste til
en specialist, og han tog herefter kontakt til advokat jens jakob bugge, der tidligere
havde rådgivet ham.
det store problem med navneskiftet er, at dong gør sig til synonym for slægtsnavnet
ørsted. dong bliver en slags fællesnavn for alt, hvad der relaterer sig til ørsted-nav-
net. det er problematisk grundet den virkning, selskabet vil få på ørsted-navnet i
fremtiden. et gadenavn som h.c. ørstedsvej giver ikke anledning til det samme po-
styr, som dong igennem tiderne har givet anledning til. navnet vil blive associeret
med ørsted-selskaberne, herunder eventuel negativ medieomtale. han har talt med
flere navnebærere, der har tilsvarende holdning. det skyldtes ressourcer, at de ikke har
valgt at være sagsøgere i denne sag. det kræver store ressourcer at deltage i en sådan
retssag.
det har været meget overvældende for ham at se dong’s brandingkampagner. for et
års tid siden havde han ikke begreb om, hvor omfattende og hurtigt dong ville bran-
de deres navn. det fremgår af bannere, skilte, reklamer osv. hans slægtsnavn er ved at
blive et brand, mere end det er hans navn. det har mistet noget af den fortælling og
den historie, som han er en del af. han er ikke interesseret i, at tredjepersoner eller fir-
maer tager rettighederne til hans slægtsnavn. det er besynderligt og uacceptabelt, at
han ikke blev inddraget eller involveret i dong’s planer med at skifte navn til ørsted.
han er underlagt tavshedspligt vedrørende de møder, de havde med repræsentanter
for ørsted-koncernen, og kan derfor ikke udtale sig nærmere om indholdet heraf.
charlotte ørsted har forklaret blandt andet, hun har en bachelor i filosofi fra aarhus
universitet og er kandidat i jura fra københavns universitet.
hun har altid heddet ørsted til efternavn, og det har stor betydning for hende. det er
en stor del af hendes identitet. det er svært at beskrive, men navnet er meget betyd-
ningsfuldt for hende. ørsted har haft stor betydning for hende – også gennem hendes
barndom – idet hendes far var en kendt cykelrytter og gik under navnet ørsted i medi-
erne. navnet ørsted har været en fast bestanddel hele hendes liv. i skolen var ørsted
                                              22
en henvisning til hendes far – hans-henrik ørsted – og da hun fik fysik, blev ørsted
en henvisning til h.c. ørsted. hun har derfor altid skullet forholde sig til sin slægt og
har altid anset det for noget særligt, at hun hed ørsted. slægten kan spores tilbage til
1500-tallet, og hun er stolt af at være en del af ørsted-slægten.
hun havde studiejob hos professor ditlev tamm. det var en intern joke imellem dem,
at hun fik jobbet, fordi hun hed ørsted. ditlev tamm havde skrevet disputats om juri-
sten anders sandøe ørsted. hun var tidligere involveret i uddelingen af det anders
sandøe ørstedske priismedalje-legat, hvor sølvmedaljen går til lærebøger inden for
retsvidenskaben, mens guldmedaljen tildeles personer, der igennem et langt liv har bi-
draget til retsvidenskabens udvikling. hun har læst en del om anders sandøe ørsted
og har bidraget til flere retshistoriske bøger om ham. han betragtes af mange som fa-
deren til den nordiske retsvidenskab. anders sandøe ørsted har også haft stor betyd-
ning for retsvidenskaben i for eksempel sverige og tyskland. det afhænger af den
sammenhæng, han omtales i, hvorvidt hun vil omtale anders sandøe ørsted som ør-
sted eller med hans fulde navn. nogle gange vil ørsted dække over hendes far, h. c.
ørsted eller a. s. ørsted og andre gange hende selv. hun er medlem af h.c. ørsted
selskabet, som både hun og hendes far støtter op om. hun har deltaget i de fleste ar-
rangementer vedrørende uddeling af hans christian ørsted prisen.
hun blev først opmærksom på navneskiftet, da hun blev kontaktet af et familiemed-
lem. i starten var hun nysgerrig, men det blev hurtigt til chok, som gik over i fortræng-
ning. hun kunne ikke forholde sig til navneskiftet. hun kontaktede dong for at høre
nærmere om navneskiftet. hun valgte herefter at kontakte en advokat, hvis umiddel-
bare vurdering var noget nedslående. hun vidste ikke helt, hvordan hun herefter skul-
le forholde sig. det er først senere, at den fulde implikation af dong’s beslutning om
at kalde sig ørsted er gået op for hende. slægten vil blive associeret med selskabet, og
hun ønsker ikke at være associeret med en rudekuvert, som folk modtager. det er ne-
gativt og svært for hende at forholde sig til.
hun vil ikke karakterisere den e-mail, som hun sendte til dong, for positiv. det fak-
tum, at hun skrev, at hun desværre ikke kunne deltage i arrangementet, er ikke et ud-
                                               23
tryk for, at hun var positivt indstillet over for navneskiftet, men et udtryk for alminde-
lig høflig og ordentlig adfærd. den pågældende e-mail var sendt til en servicemedar-
bejder hos dong.
det er korrekt, at hendes far foreslog dong, at de skulle invitere h.c. ørsted selska-
bet. dette er helt naturligt, idet dong anførte, at navneskiftet var for at hylde h.c. ør-
sted. hun synes også, at det er helt naturligt at invitere efterkommerne af h.c. ørsted.
hun er uforstående over for dong’s angivelse af, at det ikke var muligt at finde dem.
hendes fars adresse kan findes på krak, og han modtager fortsat fanmails.
henrik poulsen har forklaret blandt andet, at han er administrerende direktør i ørsted
a/s og har været det siden august 2012. han var tidligere administrerende direktør i
tdc. han er uddannet cand.merc. i finansiering.
ørsted-koncernen er en global virksomhed og den førende inden for grøn energi. de-
res primære område for grøn energi er havenergi, der udgør 85 % af deres aktiviteter i
form af udvikling, opførelse og drift af havenergiparker. koncernen er derudover aktiv
inden for landvind og solenergi, ligesom koncernen har aktiviteter relateret til de dan-
ske kraftvarmeværker, der leverer el og gas til danskerne. ørsted-koncernen omsatte i
2018 for omkring 97 milliarder kroner og havde ca. 6.000 medarbejdere. koncernens
primære markeder er danmark, storbritannien, tyskland, holland, usa og taiwan.
set i relation til omsætningen udgør det danske marked ca. 20 %, men kun 5-6 % af
koncernens samlede indtjening. selskabet er kontrolleret af den danske stat, der ejer
50,1 % af aktierne, mens det sjællandske forsyningsselskab, seas-nve, ejer 10 % af ak-
tierne. de resterende 40 % er fordelt på ca. 20.000 aktionærer. goldman sachs har i dag
ingen rolle i koncernen. deres repræsentant trådte ud af bestyrelsen i marts 2017, og de
sidste aktier blev solgt i oktober 2017.
visionen for ørsted-selskaberne er at skabe en verden, som udelukkende kører på grøn
energi. ørsted-selskaberne anser klimaforandringer for den største trussel mod plane-
ten – både for denne og de kommende generationer. koncernen har i de seneste 10 år
været igennem en større omstilling fra sort til grøn energi, hvor de blandt andet har
                                              24
frasolgt en del aktiviteter vedrørende fossile brændstoffer. i 2017 frasolgte ørsted-kon-
cernen olie/gas-forretningen, og kraftvarmeværkerne blev omstillet fra kul/gas til bære-
dygtig biomasse. parallelt hermed opbyggede de en af verdens største forretninger in-
den for grøn energi. udviklingen inden for grøn energi fortsætter, og i øjeblikket kon-
centrerer udviklingstiltagene sig omkring havvind.
ørsted-koncernen ekspanderer ude i verden, og der er aktuelt planer om at bygge
havvindparker i asien og usa. koncernen er samtidig aktiv i relation til landvind i
nordamerika og er begyndt en udvikling inden for solenenergi. der er planer om at in-
vestere 200 milliarder kr. i perioden indtil 2030 i global udbygning af grøn energi. am-
bitionen er et selskab, som inden 2030 skal være et af de førende grønne energiselska-
ber i verden. de blev i januar 2019 kåret til et af verdens mest bæredygtige energisel-
skaber, og ambitionen er at fastholde positionen, således at de anerkendes som et af de
førende og mest innovative selskaber inden for grøn energi.
i forbindelse med omstillingen i 2016/2017 og frasalget af olie- og gasaktiviteterne var
rationalet bag navnet ikke længere til stede. dong var en forkortelse for dansk olie
og naturgas, og selskabet vurderede derfor, at navnet ikke var velegnet til at under-
støtte den globale grønne ekspansion, som selskabet planlagde. en omfattende proces
vedrørende koncernens nye navn var startet allerede i 2015, og der blev genereret tu-
sindvis af navneideer til den nye grønne energikoncern. i august 2016 var navneideer-
ne screenet ned til en konkret anbefaling til bestyrelsen af navnet ørsted, således at sel-
skabet blev opkaldt efter h.c. ørsted. ideen til navnet kom fra en medarbejder i deres
interne brandingteam, der var inspireret af to ting, nemlig arven fra h.c. ørsted og
hans opdagelse af elektromagnetismen samt h.c. ørsted værket. selskabet var også
inspireret af h.c. ørsted som en nytænkende, visionær og driftig person, der mente, at
man skulle udnytte kræfterne i naturen til at skabe et bedre samfund. det er den sam-
me grundtanke, der skal til, hvis man skal skabe en verden, der udelukkende baseres
på grøn energi. det kræver nytænkning og brug af naturens kræfter. der er derfor et
godt match mellem selskabet og h.c. ørsteds værdier.
                                               25
h.c. ørsted værket var det første rigtig store kraftvarmeværk i danmark. det blev
indviet i 1920 og navngivet efter h.c. ørsted, da det blev indviet i 100-året for hans op-
dagelse af elektromagnetismen. koncernen har ejet h.c. ørsted værket i næsten 100
år. h.c. ørsted værket er en central del af varme- og elforsyningen til storkøbenhavn,
og kulturarvsstyrelsen har samtidig fastslået, at værket er et nationalt industriminde.
det er et ikonisk værk. elektromagnetismen er det bærende princip i selskabets pro-
duktion af elektricitet, dels fra deres kraftvarmeværker og dels fra havvindmølleparker
rundt om i verden. opdagelsen af elektromagnetismen ligger til grund for 90 % af akti-
viteterne i deres virksomhed.
de valgte at navngive selskabet ørsted, som helt naturligt er en henvisning til h.c. ør-
sted, men det var ikke nødvendigt at tilføje initialerne h.c., idet ørsted naturligt asso-
cieres med h.c. ørsted. der findes en del steder og genstande, f.eks. en park og en sa-
tellit, der er opkaldt efter h.c. ørsted. nogle gange omtales de med fulde navn og an-
dre gange blot som ørsted.
han har stor respekt for de følelser, som ørsted-navnebærerne har givet udtryk for.
det er svært for ham, der jo ikke er navnebærer, at sætte sig ind i den følelse, som de
måtte have. han kan blot understrege, at selskabet ikke ønsker at være associeret med
slægtsnavnet, men med videnskabsmanden h.c. ørsted, samt at det er den associa-
tion, som danskerne har, når de hører navnet ørsted. han har kendskab til, at der i ør-
stedsparken er en statue af h.c. ørsted. han ved ikke, om parken er opkaldt efter h.c.
ørsted, anders sandøe ørsted eller dem begge.
i selskabets nye logo er ø’et udformet som en tænd/sluk knap. det er en reference til
elektricitet og derfor til h.c. ørsted. det er udarbejdet af deres interne designchef og
er det bærende logo for al virksomhedens kommunikation.
bestyrelsen blev indledningsvis anmodet om at principgodkende navnet ørsted efter
h.c. ørsted. der var stor begejstring for navnet og for de værdier, som navnet repræ-
senterer. navnevalget blev godkendt i 2017, hvorefter selskabet begyndte at investere
væsentlige beløb i implementering af navnet, ikke mindst i relation til deres it-syste-
                                             26
mer. navnevalget skulle godkendes endeligt på en generalforsamling som en
vedtægtsændring. de modtog et par dage inden generalforsamlingen en henvendelse
fra advokat jens jakob bugge. de opfattede henvendelsen som et ønske om dialog og
vurderede ikke, at det var et anlæggende for generalforsamlingen. henvendelsen blev
derfor ikke forelagt på generalforsamlingen, der blev afholdt den 30. oktober 2017.
han var ikke direkte involveret i den juridiske del af processen, men har kendskab til,
at der i 2016 var omfattende juridiske undersøgelser af forskellige navne. det juridiske
kontrolcheck resulterede i, at en del navne blev sorteret fra. han har endvidere kend-
skab til, at der blev anvendt eksterne juridiske rådgivere med speciale inden for det på-
gældende område, og at undersøgelserne angik navneloven, selskabsloven, domæne-
loven og varemærkeloven. konklusionen var, at det var muligt at benytte navnet ør-
sted.
det nye navn blev lanceret den 2. oktober 2017. de udsendte en koncernmeddelelse,
hvori navneskiftet blev annonceret, ligesom der blev inviteret til en lanceringsevent,
hvor han selv præsenterede navnet og baggrunden for navneskiftet. h.c. ørsted og
hans værdier blev ligeledes præsenteret. udover virksomhedens egne ansatte var der
også eksterne deltagere til stede. internt blev der uddelt en brochure, der nærmere
skulle forklare navnevalget og fremhæve fortællingen om h.c. ørsted, herunder hvor-
for opdagelsen af elektromagnetismen var helt afgørende for deres forretning. samti-
dig hermed blev der lanceret en ekstern kommunikationskampagne.
der blev ligeledes den 2. oktober 2017 lanceret en brandingfilm, hvor selskabets visio-
ner blev gengivet. filmen ”love your home” findes i to varianter. en udgave, hvor
h.c. ørsted omtales, og en hvor han ikke fremgår. filmene blev udsendt på baggrund
af en lanceringsplan, der blev vedtaget i bestyrelsen i august 2017. lanceringsplanen
indeholdt en nærmere angivelse af, hvornår de forskellige tiltag skulle lanceres, herun-
der de to versioner af filmen ”love your home”. den version af filmen, der først blev
lanceret, var versionen med h.c. ørsted, hvor de nærmere redegjorde for valg af navn
og inspirationen fra h.c. ørsted. senere anvendtes den anden version af filmen, der
redegjorde for selskabets grønne vision. den første version er senere blevet anvendt
                                              27
igen. det er en naturlig del af at brande et navn, at man dels fokuserer på navnet og
selskabets historie og dels på selskabets vision. filmene blev også vist i biograferne i
2018 og 2019.
de havde i efteråret 2018 en større kampagne i outdoor-medier, f.eks. på bannere og
busser, hvor fortællingen om h.c. ørsted og elektromagnetismen blev gengivet. sel-
skabet har også benyttet de sociale medier, hvor de har forklaret om selskabets nye
brand, visionerne og relationen til h.c. ørsted. de har derudover indgået et samarbej-
de med planetariet, hvor de opstillede et forsøg vedrørende elektromagnetismen, del-
taget i science festivalen bloom og været til stede ved folkemødet, hvor de udbredte
kendskabet til h.c. ørsted og hans opdagelse. koncernen vil også i fremtiden mar-
kedsføre sig med tilknytning til h.c. ørsted, både i danmark og i udlandet.
selskabet arbejder blandt andet sammen med h.c. ørsted selskabet med hensyn til
uddeling af rejselegater til studerende. der uddeles to rejselegater til studerende inden
for de naturvidenskabelige fag og to rejselegater til studerende inden for humaniora.
dette er for at understøtte bredden af h.c. ørsteds interesser.
ørsted-koncernen vurderer, at folk har taget rigtig positivt imod det nye navn både in-
ternt og eksternt. det er ørsted-koncernens opfattelse, at folk forstår relationen til h.c.
ørsted, og at han udgør det grundlæggende dna i virksomheden. navnet er velegnet
til at understøtte en virksomhed, der arbejder med grøn energi. koncernen har modta-
get negative henvendelser fra nogle få navnebærere, herunder sagsøgerne. de har dog
modtaget langt flere positive henvendelser end negative – også fra navnebærere.
ørsted-koncernen har ikke oplevet, at de er blevet associeret med de nuværende ør-
sted-navnebærere, og man har heller ingen intention herom. strategien vil være mis-
lykket, hvis folk relaterede selskabet til navnebærerne. han vurderer, at de er lykkedes
med deres mission, idet folk forbinder selskabet med h.c. ørsted.
det vil være et stort tilbageslag for ørsted-selskaberne, hvis de skal skifte navn igen.
navnet ørsted har skabt stort momentum, og det vil være en lang og tung proces at
                                              28
skifte til et andet navn. selskabet har investeret et trecifret millionbeløb i at skifte navn
fra dong til ørsted. ørsted-koncernen har, som en del af processen med lancering af
det nye navn, erhvervet domænenavnene, der relaterede sig til ørsted. de fleste er do-
mæner, som de har købt fra andre – både i danmark og i udlandet. de har erhvervet
mere end 250 domænenavne, og der har været investeret et encifret millionbeløb i den
anledning.
michael lerche nielsen har forklaret blandt andet, at han er uddannet i nordisk filologi
ved københavns universitet. han blev færdig med sin ph.d. i 1998 og blev sidenhen
adjunkt og lektor ved københavns universitet, institut for navneforskning, nu institut
for nordiske studier og sprogvidenskab. fra 2001 var han udpeget fra universitetet til
at være rådgiver for ankestyrelsen og kirkeministeriet i personnavnespørgsmål, og i
perioden 2002-2003 var han medlem af navnelovsudvalget.
i 2002-2003 var den norske navnelov ret ny og den egentlige igangsætter for den nye
danske navnelov. den norske navnelov havde derfor en stor betydning for navnelovs-
udvalgets arbejde. i kommissoriet henvistes der direkte til den norske navnelov, her-
under at man specifikt ønskede en stillingtagen til muligheden for at give slægtsnavne
fri, således at de frit kunne benyttes.
ørsted har altid været et beskyttet slægtsnavn. det findes på listen over beskyttede
slægtsnavne i justitsministeriets første bekendtgørelse af navnelisterne fra 1906. ørsted
er et af de borgerlige slægtsnavne, som der findes utallige af i danmark, f.eks. fra præ-
steslægter og embedsværket. et andet eksempel herpå kunne være mønsted, der i ka-
rakter er sammenligneligt med ørsted, ligesom de har nogenlunde lige mange navne-
bærere.
han udarbejdede i 2007 en artikel vedrørende adelige navne og deres popularitet efter
ændringen af navneloven. han så på adelige navne med omkring 100-120 navnebærere
og navne som ørsted og mønsted, dvs. med 300-400 navnebærere. ikke overraskende
viste resultaterne, at der var en stigning i anvendelsen af disse efternavne efter navne-
lovens ændring i 2006.
                                              29
det er helt sædvanligt at opkalde områder, gader osv. efter store eller kendte person-
ligheder. det startede i enevældens tid, hvor områder, gader mv. blev opkaldt efter
kongen. det er et europæisk fænomen. i industrialiseringens tid begyndte man at
opkalde områder, gader osv. efter almindelige mennesker. det er noget, der hører by-
samfundene til, og som blev styrket efter nederlaget i 1864 med den forstærkede natio-
nalfølelse, som dette medførte. det er en hæder at få noget opkaldt efter sig. det er nor-
malt at navngive kommunale og urbane infrastrukturer som veje, parker, pladser mv.
efter kendte personer. det kan dog også være en mere lokal navngivning, f.eks. at by-
ens svømmehal opkaldes efter en sportsmand, der er fra byen.
han vil skønne, at 20 % af vejnavnene i danmark henviser til personnavne. det er som
regel således, at et vejnavn bliver mønsterdannende for navne i det omkringliggende
område. et eksempel herpå er h.c. ørstedsvej på frederiksberg, hvor der i området er
en række andre veje opkaldt efter videnskabsmænd. der findes således stenstrups allé,
jonstrups allé og julius thomsens plads. han har ikke kendskab til baggrunden for
navngivningen af h.c. ørstedsvej, der fandt sted året efter h.c. ørsteds død. det er
typisk at se disse serier af relaterede navne. der er f.eks. også områder, hvor vejene er
opkaldt efter fugle eller buske.
han var umiddelbart overrasket, da han hørte, at dong ville skifte navn til ørsted.
han ville have forventet, at der var en relation mellem personen og selskabet, f.eks. at
der var tale om en grundlægger eller oprindelig ejer af selskabet, når man valgte at be-
nytte navnet som selskabsnavn. ørsted er også et stednavn, så relationen kunne også
være, at selskabet lå i ørsted. han ville forvente, at der var en sådan nærmere relation.
det er det typiske. rent sprogligt er det et udmærket navn, der er i overensstemmelse
med tidens trend. det undrer ham, at virksomheder er begyndt at tage den slags per-
sonnavne, men som navneforsker synes han, at det er meget interessant.
                                                   30
retsgrundlaget
navneloven
af navnelovens kapitel 1 om efternavne fremgår bl.a. følgende, jf. lovbekendtgørelse
nr. 1816 af 23. december 2015 med senere ændringer:
                                         ”ikke beskyttede efternavne
      § 2. efternavne, der her i landet bæres af flere end 2.000 personer, er ikke beskytte-
      de og kan tages af enhver. et efternavn, der en gang har været uden beskyttelse,
      kan ikke senere blive beskyttet efter § 3.
      stk. 2. social- og indenrigsministeren fastsætter nærmere regler om anvendelsen af
      stk. 1. familieretshuset bekendtgør en gang årligt, hvilke navne der ikke er beskyt-
      tede efter stk. 1.
                                        beskyttede efternavne
      § 3. efternavne, der her i landet bæres af 2.000 personer eller færre, er beskyttede
      og kan ikke tages af andre, jf. dog stk. 2.
      stk. 2. beskyttelsen gælder ikke navne, der er omfattet af § 2, stk. 1, 2. pkt., og er ik-
      ke til hinder for, at et navn kan tages i medfør af §§ 4-5 eller §§ 7-9.”
af navnelovens kapitel 4 fremgår bl.a. følgende:
                                      ”straffebestemmelser m.v.
      § 26. den, der uberettiget benytter et navn, straffes med bøde. påtale finder kun
      sted, når en forurettet begærer det, eller hvis almene hensyn kræver det.
      …
      § 27. den, der kan godtgøre, at en anden uberettiget benytter vedkommendes navn
      eller et navn, der har en sådan lighed hermed, at forveksling let kan ske, kan ved
      dom få den anden tilpligtet at ophøre med brugen af navnet”.
de ovenfor anførte bestemmelser blev indført ved lov nr. 524 af 24. juni 2005, navne-
loven, som trådte i kraft den 1. april 2006.
navneloven fra 2005 bygger på navnelovsudvalgets betænkning, betænkning nr.
1446/2004 om personnavne, som dannede grundlag for det pågældende lovforslag, nr.
l 27 af 23. februar 2005 (folketingstidende 2004/05, 2. samling, tillæg a, side 727 ff.). af
lovforslagets almindelige bemærkninger fremgår bl.a. følgende:
                                                      31
      ”2. efternavne
      2.1. beskyttede efternavne i stedet for forbeholdte efternavne
      2.1.1. gældende ret
      siden navneloven fra 1904 har man ved anmeldelse til justitsministeriet kunne for-
      beholde sit efternavn. sådanne forbeholdte efternavne kan alene tages, hvis man
      har en slægtsmæssig tilknytning til navnet. det gælder også for de almindelige
      danske efternavne som jensen og hansen.
      efter den gældende navnelovs § 7, stk. 2, er det således det retstekniske udgangs-
      punkt, at kun efternavne, der er anmeldt til justitsministeriet eller er taget ved nav-
      nebevis, er forbeholdte navne. i praksis betyder dette, at en lang række meget ud-
      bredte efternavne er forbeholdte, mens et stort antal navne, der her i landet kun
      bæres af et meget lille antal personer, ikke er forbeholdte.
      2.1.2. navnelovsudvalgets overvejelser
      navnelovsudvalget har ved sine overvejelser om, hvorvidt der bør ske en fravigel-
      se af kravet om slægtsmæssig tilknytning til et efternavn som betingelse for at tage
      det, taget udgangspunkt i, at der skal være stærke grunde for at hindre et menne-
      ske i at tage det efternavn, det ønsker. da et efternavn ofte er udtryk for en slægts-
      mæssig tilknytning til andre bærere af samme navn, finder udvalget, at hensynet
      til beskyttelsen af slægtsfølelsen fortsat bør være et tungtvejende hensyn.
      udvalget finder dog, at afvejningen af hensynet til den, der ønsker navnet, over for
      hensynet til dem, der i forvejen bærer navnet, må falde forskelligt ud afhængigt af,
      hvor udbredt det pågældende navn er. ved meget udbredte navne er der således
      efter udvalgets opfattelse næppe nogen krænkelsesrisiko, da personer, der bærer et
      meget udbredt navn, ikke har nogen forventning om slægtsmæssig forbindelse til
      andre personer, der bærer samme navn.”
af lovforslagets specielle bemærkninger fremgår bl.a. følgende:
                                               ”til §§ 2 og 3
      forslaget til §§ 2 og 3 indeholder en væsentlig ændret ordning af, hvilke efternavne
      der er beskyttede i henhold til navneloven.
      …
      efter forslaget til §§ 2 og 3 vil det afgørende herefter blive, om et navn bæres af fle-
      re end 1.000 personer. hvis dette er tilfældet, kan navnet frit tages af enhver. bæres
      navnet derimod af op til og med 1.000 personer, vil det kun kunne tages efter de
      øvrige regler i kapitel 1.
      …
                                                  til § 26
      bestemmelsen i stk. 1 svarer til § 16, stk. 1, i den gældende navnelov, som var en vi-
      dereførelse af § 17, stk. 1, i lov nr. 140 af 17. maj 1961 om personnavne.
                                                      32
       …
       det følger af bestemmelsen, at den, der uberettiget anvender et navn, straffes med
       bøde. indledning af straffesag er betinget af, at en forurettet begærer politiet her-
       om, eller at almene hensyn kræver det. ved 1961-loven blev det præciseret, at straf-
       febestemmelsen, som svarer til den foreslåede, omfatter enhver uberettiget navne-
       brug, dvs. f.eks. både anvendelse af et navn som efternavn, mellemnavn, kunstner-
       navn eller lignende.
       …
       bestemmelsen, der giver mulighed for ved dom at få kendt en andens brug af et
       navn uberettiget, svarer til § 16, stk. 2, i den gældende navnelov, som var en vi-
       dereførelse af § 17, stk. 2, i lov nr. 140 af 17. maj 1961 om personnavne.
       om uberettiget navnebrug, se bemærkningerne til § 26. anvendelse og fortolkning
       af bestemmelsen vil som hidtil være et domstolsanliggende.”
som det fremgår ovenfor, blev der ved navneloven i 2005 fastsat en grænse på 2.000
personer i §§ 2 og 3 i stedet for den oprindeligt foreslåede grænse på 1.000 personer.
forslaget om sætte grænsen til 2.000 personer blev fremsat i forbindelse med 3. be-
handling af lovforslaget. af bemærkningerne til det pågældende ændringsforslag
fremgår bl.a. (folketingstidende 2004/05, tillæg b, 2. samling, side 1561):
       ”ændringsforslagene bevirker, at der ved lovens vedtagelse frigives ca. 160 efter-
       navne i stedet for 315 efternavne med en grænse på 1.000 personer. ændringerne
       indføres for yderligere at sikre en minimal krænkelsesrisiko over for bærere af nav-
       ne, der frit kan tages af enhver. bæres et navn af over 2.000 personer i danmark, er
       navnet så almindeligt udbredt i danmark, at bærere af navnet ikke med rette kan
       forvente at have nogen slægtsmæssig tilknytning til andre bærere af navnet. hen-
       synet til bærere af et sådant navn er derfor ikke så tungtvejende, at det bør afholde
       andre fra frit at kunne tage navnet.”
som det fremgår af lovforslagets specielle bemærkninger, er navnelovens §§ 26 og 27
en videreførelse af oprindeligt § 17, stk. 1, henholdsvis stk. 2, i navneloven fra 1961, lov
nr. 140 af 17. maj 1961 om personnavne. om indførelsen af disse bestemmelser i navne-
loven fra 1961 anføres i den bagvedliggende betænkning (betænkning 254/1960 om en
ny lovgivning om personnavne, afsnit 5 om navnebeskyttelse) bl.a. følgende:
     ”efter udvalgets mening må man også i fremtiden have en straffebestemmelse lige-
     som i § 8 i den nugældende lov for den, der uberettiget benytter en andens familie-
     navn som sit familienavn.
     …
                                                    33
      udvalget er desuden af den opfattelse, at der, når navnereglerne nu skal kodificeres,
      bør tilvejebringes en udtrykkelig hjemmel til, at den, der bærer et bestemt familie-
      navn, ved civilt søgsmål skal kunne få en anden forpligtet til at høre op med en ube-
      rettiget brug af navnet. denne adgang bør stå den private åben, hvad enten den an-
      den har benyttet navnet som familienavn for sig selv, eller han har misbrugt det på
      anden måde, f.eks. i et skuespil eller en film.”
i lovforslaget til navneloven fra 1961 anføres bl.a. følgende i de specielle bemærkninger
til straffebestemmelsen (som i lovforslaget var § 18), jf. folketingstidende 1960-61, 2.
samling, tillæg a, spalte 379-380:
        ”bestemmelsens formulering er ændret i forhold til udvalgets forslag … således at
        den omfatter enhver uberettiget navnebrug og ikke, som efter udvalgets forslag,
        blot brug af et slægtsnavn som sådant. der vil således efter bestemmelsen i stk. 1
        kunne idømmes straf også for uberettiget anvendelse af et navn f.eks. som mellem-
        navn, kunstnernavn eller lignende.”
§ 8 i lov om navneforandring, jf. lov nr. 89 af 22. april 1904, lød som følger:
        ”§ 8. den, der benytter et ham ikke retlig tilkommende slægtnavn som sit, straffes
        med bøder fra 50 til 200 kr. til statskassen. sagerne behandles som offentlige poli-
        tisager.”
varemærkeloven
for så vidt angår varemærkeloven har begge parter anført, at spørgsmålet om ørsted
koncernens navneskifte skal vurderes i forhold til den dagældende varemærkelov, jf.
navnlig følgende bestemmelser i lov nr. 341 af 6. juni 1991:
        ”§ 3. varemærkeret kan stiftes enten
        1) ved registrering af et varemærke i overensstemmelse med reglerne i denne lov
        for de varer eller tjenesteydelser, som registreringen omfatter, eller
        2) ved ibrugtagning af et varemærke her i landet for de varer eller tjenesteydelser,
        for hvilke varemærket er taget i brug, og for hvilke det vedvarende anvendes.
        stk. 2. der kan ikke ved brug stiftes rettigheder til et varemærke, der efter sin be-
        skaffenhed er udelukket fra registrering.
        …
        § 14. udelukket fra registrering er endvidere:
        …
        4) varemærker, der uhjemlet består af eller indeholder en bestanddel, der kan op-
        fattes som et person- eller virksomhedsnavn, hvortil en anden har lovlig adkomst,
        eller som et portræt, og der ikke derved sigtes til for længst afdøde personer, eller
                                                 34
      som uhjemlet indeholder særegent navn på eller afbildning af en andens faste ejen-
      dom.”
varemærkeloven fra 1991 implementerede rådets første direktiv af 21. december 1988
om    indbyrdes        tilnærmelse af   medlemsstaternes          lovgivning    om     varemærker
(89/104/eøf). af direktivets artikel 4 fremgår bl.a. følgende:
      ”yderligere registreringshindringer og ugyldighedsgrunde vedrørende konflikter
      med ældre rettigheder
      …
      4. en medlemsstat kan endvidere træffe bestemmelse om, at et varemærke ligele-
      des udelukkes fra registrering, eller, hvis det er registreret, kan erklæres ugyldigt i
      det omfang:
      …
      c) der kan nedlægges forbud mod brug af mærket på grundlag af en anden ældre
      rettighed end de rettigheder, der er nævnt i stk. 2, litra b), herunder navnlig:
      i) retten til et navn”
af lovforslaget til varemærkeloven fra 1991 fremgår bl.a. følgende af de specielle be-
mærkninger til § 14, nr. 4, jf. lovforslag nr. l 83 af 23. januar 1991 (folketingstidende
1990-91, tillæg a, sp. 1889 ff.):
      ”nr. 4 svarer til den gældende lovs § 14, stk. 1, nr. 4, og direktivets artikel 4, stk. 4,
      litra c. de i bestemmelsen nævnte mærker vil som hidtil kunne registreres, hvis der
      foreligger hjemmel.”
den dagældende varemærkelov var lov nr. 211 af 11. juni 1959, hvoraf fremgik bl.a. føl-
gende:
      ”§ 3. …
      anden mands navn, firma eller særegent navn på en ham tilhørende fast ejendom
      må ikke uhjemlet benyttes som varemærke.
      …
      § 14. et varemærke må ikke registreres:
      …
      4) når mærket indeholder noget, der er egnet til at opfattes som anden mands fir-
      ma eller som anden mands navn eller portræt, og der ikke derved sigtes til for
                                                  35
      længst afdøde personer, eller når det indeholder særegent navn på eller afbildning
      af anden mands faste ejendom,”
af den bagvedliggende betænkning, betænkning nr. 199/1958, fremgår bl.a. følgende
(betænkningens side 98 og side 124-125 med specielle bemærkninger til det pågælden-
de lovudkast):
      ”reglen i § 3, 2. stk. 2, der forbyder uhjemlet brug af anden mands navn, firma el-
      ler særegent navn på fast ejendom som varemærke, kræver ikke, at den, der på-
      beråber sig denne regel, er erhvervsdrivende, jfr. også reglerne i den gældende
      lovs § 13 og § 4 nr. 4. uanset at disse navnes uhjemlede anvendelse som varemær-
      ke ikke behøver at være en varemærkekrænkelse, fordi indehaveren ikke selv an-
      vender den som varemærke, forekommer det rimeligt og i overensstemmelse med
      den gældende varemærkelov at optage reglen i loven. til nærmere forståelse af
      denne skal, som også ovenfor bemærket, peges på, at ikke alle sådanne navne kan
      være udelukket fra anvendelse som varemærker. personnavne, der er fællesnavne,
      må således kunne anvendes af andre end navnets bærer, såfremt navnekarakteren
      er det sekundære, f.eks. navne som »bjørn«, »falk«, »munk« o. l. efter gældende
      praksis registreres også sådanne personnavne som varemærker, jfr. u. f. r. 1939 p.
      224 vedrørende navnet »milo«.
      …
                                                § 14
      …
      nr. 4. reglen bestemmer, at varemærket ikke må registreres, når det indeholder
      noget, der er egnet til at opfattes som anden mands firma eller som anden mands
      navn eller portræt, og der ikke derved sigtes til forlængst afdøde personer, eller
      når det indeholder særegent navn på eller afbildning af anden mands faste ejen-
      dom. reglen afløser bestemmelsen i den gældende varemærkelovs § 4 nr. 4, hvor-
      efter varemærket ikke må registreres, når det uden hjemmel indeholder portræt af
      en anden person end anmelderen, eller angivelser, der tydeligt fremtræder som
      navnet på en anden person eller et andet firma end anmelderens, eller som navnet
      på anden mands faste ejendom. i udkastets regel er gjort en udtrykkelig undtagelse
      for »forlængst afdøde personer«. denne tilføjelse betyder ingen ændring i gælden-
      de registreringspraksis, idet det som hovedregel har været således, at forlængst af-
      døde personers navne og portrætter kunne anvendes som varemærker.
      …
      ved navn sigtes ikke blot til borgerligt navn, men også til pseudonym, signatur, ar-
      tistnavn o. lign. benævnelse, under hvilken nogen, f.eks. en kunstner, er blevet
      kendt. også fingerede navne er udelukket fra registrering, hvilket sædvanligt også
      vil følge af reglen under rubrum 3.
      …
      beskyttelsen vedrører alene anden mands navn eller firma. der er intet til hinder
      for, at en anmelder optager eget personnavn eller eget firmanavn i varemærket.
      optages personnavnet i varemærket, må dette dog i reglen identificeres ved for-
      navn eller forbogstaver for det eller de fornavne, anmelderen normalt anvender.
                                                   36
      drejer det sig om navne af almindelig karakter, således at kredsen, der bærer nav-
      net, ikke kan afgrænses, vil en præcisering af navnet normalt ikke være påkrævet.”
som anført har begge parter for så vidt angår varemærkeloven argumenteret på bag-
grund af den bestemmelse i 1991-varemærkelovens § 14, nr. 4, hvis indhold og bag-
grund er gennemgået ovenfor. denne bestemmelse blev ved lov nr. 1533 af 18. decem-
ber 2018, som trådte i kraft den 1. januar 2019, afløst af den nugældende varemærke-
lovs § 15, stk. 3, nr. 6, der lyder som følger:
                                 ”relative hindringer for registrering
      § 15. …
      stk. 3. et varemærke kan ved indsigelse udelukkes fra registrering eller kan, hvis
      det er registreret, erklæres ugyldigt i følgende tilfælde:
      …
      6) varemærket består uhjemlet af eller indeholder uhjemlet et personnavn eller et
      portræt, hvortil en anden har lovlig adkomst, og der sigtes ikke derved til for
      længst afdøde personer, når der til navnet eller portrættet er knyttet en ret til at
      forbyde brugen af varemærket.”
det fremgår af det pågældende lovforslag (folketingstidende 2018/19, tillæg a, lovfor-
slag nr. l 49), at formålet bl.a. er at gennemføre den ændring af varemærkedirektivet,
som følger af europa-parlamentets og rådets direktiv af 16. december 2016 om indbyr-
des tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (2015/2436/eu). af
lovforslagets specielle bemærkninger fremgår bl.a. følgende:
      ”bestemmelsen viderefører med visse præciseringer bestemmelsen om beskyttelse
      af personnavne og portrætter i den gældende varemærkelovs § 14, nr. 4. med den
      nyaffattede bestemmelse er således præciseret, at bestemmelsen kan finde anven-
      delse i det omfang, der til personnavnet eller portrættet er knyttet en ret til at for-
      byde brugen af varemærket.
      i vurderingen af, om et varemærke krænker en ret til et personnavn, skal dog som
      hidtil tages hensyn til, at en varemærkeregistrering ikke indebærer en egentlig
      navneret, og at forholdet mellem personnavne og varemærker derfor må fortolkes i
      lyset af de varemærkeretlige grundprincipper. er der således eksempelvis tale om,
      at navnet også er et almindeligt ord, en stedbetegnelse eller på anden måde har en
      sekundær betydning, kan dette efter omstændigheder begrunde, at personnavnet
      ikke bør anses gået for nært, når det anvendes i et varemærke. omvendt kan nav-
      ne, der ikke som sådan beskyttes efter navneloven, udgøre en hindring for et vare-
                                                  37
      mærke, hvis der eksempelvis er tale om navnet på en kendt person eller et kunst-
      nernavn.
      kriteriet »uhjemlet« er videreført fra den gældende varemærkelovs § 14, nr. 4, og
      skyldes, at der i nogle tilfælde kan foreligge en hjemmel, f.eks. fordi der er tale om
      mærkeindehavers eget navn, eller at navnet er indarbejdet som varemærke for
      mærkeindehaver, eller at der foreligger et samtykke fra rettighedshaver.”
selskabsloven
selskabslovens § 2, stk. 2, lyder som følger:
      ”stk. 2. et kapitalselskabs navn skal tydeligt adskille sig fra navnet på andre virk-
      somheder, der er registreret i erhvervsstyrelsens it-system. i navnet må ikke optages
      slægtsnavn, firmanavn, særegent navn på fast ejendom, varemærke, forretningsken-
      detegn og lign., der ikke tilkommer kapitalselskabet, eller noget, som kan forveksles
      hermed.”
bestemmelsen stammer fra lov nr. 470 af 12. juni 2009 om aktier og anpartsselskaber
(selskabsloven) med en ren redaktionel ændring foretaget ved lov nr. 616 af 12. juni
2013. loven bygger på betænkning nr. 1498/2008 om modernisering af selskabsretten,
hvor bl.a. følgende fremgår af de specielle bemærkninger til et lovudkast om en be-
stemmelse svarende til ovenstående (betænkningens side 269 om udkast til § 27):
      ”forslaget viderefører de gældende navneregler i aktieselskabslovens § 153, stk. 1
      og 2, og anpartsselskabslovens § 2, stk. 1 og 2. der er dog tale om en sammenskriv-
      ning af de to bestemmelser, og samtidig er der foretaget visse sproglige tilpasnin-
      ger. det er ikke med den nye affattelse tilsigtet at ændre den gældende retstilstand.
      de foreslåede navneregler i §§ 27-30 skal ses i sammenhæng med det kompleks af
      regler, der alle har til formål at sikre dels identifikationen af den enkelte virksom-
      hed, vare eller tjenesteydelse, dels at en betegnelse ikke krænker andres rettigheder
      eller virker vildledende. forslaget til navneregel i kapitalselskabsloven er derfor ik-
      ke udformet til at dække alle facetter af navneproblematikken, men er ment som
      supplement for så vidt angår de særlige krav til kapitalselskabers navne på bag-
      grund af de øvrige bestemmelser i lov om visse erhvervsdrivende virksomheder,
      varemærkeloven, fællesmærkeloven og markedsføringsloven.
      …
      bestemmelserne i forslaget stk. 2 udgør sammen med bestemmelser i lov om visse
      erhvervsdrivende virksomheder, varemærkeloven, fællesmærkelov, lov om mar-
      kedsføring og særlige navneregler i særlovgivningen et system af sammenhængen-
      de regler, som tilsigter at skabe klarhed og retssikkerhed med hensyn til erhvervs-
      livets betegnelser.
                                                 38
      et kapitalselskabs navn må ikke indeholde betegnelser, der er eneretsbeskyttet ved
      særlovgivning. den foreslåede bestemmelse skal sikre en identifikation af den en-
      kelte virksomhed uden at krænke andres rettigheder eller vildlede offentligheden.
      det påhviler de for kapitalselskabet ansvarlige at foretage en forsvarlig navneun-
      dersøgelse forud for anmeldelsen for derved at imødegå risikoen for at krænke an-
      dres rettigheder. navneregistrering i erhvervs- og selskabsstyrelsen udgør ikke en
      ekstinktiv rettighedserhvervelse.”
lov nr. 370 af 13. juni 1973 om aktieselskaber indeholdt bl.a. følgende bestemmelse:
      ”§ 153. aktieselskaber er pligtige og eneberettigede til i deres navn at benytte ordet
      ”aktieselskab” eller deraf dannede forkortelser.
      stk. 2. aktieselskabers navne skal tydeligt adskille sig fra hinanden og fra anparts-
      selskabers navne. i navnet må ikke optages slægtsnavn, firma, særegent navn på
      fast ejendom, varemærke, forretningskendetegn og lignende, der ikke tilkommer
      selskabet, eller noget, som kan forveksles hermed.”
af det pågældende lovforslags specielle bemærkninger fremgår bl.a. følgende (folke-
tingstidende 1972/73, tillæg a, sp. 4353 ff.):
      ”bestemmelserne i forslagets § 153, stk. 2-3 om aktieselskabsnavne svarer i det væ-
      sentlige til reglerne i al 1930 § 2, således som disse fortolkes i judiciel og admini-
      strativ praksis. beskyttelsen mod benyttelse af tredjemands navn, firma m.v. er
      nærmere præciseret og udvidet på linie med beskyttelsesreglerne i konkurrence-
      loven og varemærkeloven. tredjemand beskyttes herefter ikke blot mod brug af
      navn på fast ejendom, varemærke, forretningskendetegn og lignende - herunder
      telegramadresser - men også mod. at et aktieselskab i sit navn optager noget, der
      kan forveksles med hans navn, firma o. s. v.
      som en ny almindelig regel fastslår forslaget i øvrigt, at et aktieselskabs navn ikke
      må være egnet til at vildlede, jfr. varemærkelovens § 14.
      forslagets bestemmelser er ligeledes i alt væsentligt overensstemmende med de
      navneregler, der foreslås i det udkast til ny firmalov som indeholdes i firmalovud-
      valgets betænkning nr. 613 af 1971. såfremt firmaloven ændres som foreslået i be-
      tænkningen. vil firmalovens navneregler, der finder anvendelse for alle firmaer, i
      vidt omfang supplere og præcisere forslagets s 153. stk. 1-4.”
parternes synspunkter
sagsøgerne har navnlig gjort gældende, at deres motiv til sagsanlægget er uden betyd-
ning, og at de som bærere af et beskyttet efternavn ikke skal forklare, hvorfor de øn-
sker at føre denne sag. deres ideelle interesse i at føre sagen er i øvrigt baseret på en
række forhold, herunder overordnet ønsket om at værne om deres navn ørsted. hertil
kommer, at de ikke ønsker at blive forbundet med de sagsøgte inklusive selskabernes
                                               39
fortid, nutid og ukendte fremtid eller at se disse lukrere på ørsted-navnet. endelig øn-
sker de at forhindre, at der i fremtiden lægges unødige begrænsninger i forhold til de-
res, deres familiemedlemmers og efterkommeres muligheder for at benytte deres eget
navn erhvervsmæssigt.
ved vurderingen af, om de sagsøgte har handlet retsstridigt efter selskabsloven, vare-
mærkeloven, varemærkeforordningen, domæneloven og markedsføringsloven ved at
benytte det beskyttede navn ørsted som selskabsnavn og kendetegn, skal der tages ud-
gangspunkt i navnelovens regler, og førstnævnte regelsæt skal fortolkes i lyset heraf.
ørsted er et efternavn, som nyder en særlig beskyttelse, jf. navnelovens §§ 3 og 27, for-
di der er under 2.000 bærere af navnet ørsted. ørsted a/s er endvidere ikke stiftet af
en person, som bærer eller bar efternavnet ørsted. det følger af navnelovens § 27, at en
person, der kan godtgøre, at en anden uberettiget benytter vedkommendes navn eller
et navn, der har en sådan lighed hermed, at forveksling let kan ske, ved dom kan få
den anden tilpligtet at ophøre med brugen af navnet. hvis navnelovens regler ikke
yder nogen beskyttelse, kan markedsføringslovens §§ 3 og 22 og almindelige rets-
grundsætninger yde en supplerende beskyttelse.
til støtte for påstand 1-10 er det herefter gjort gældende, at de sagsøgtes registrering og
brug af det beskyttede efternavn ørsted og de næsten identiske orsted og oersted som
danske varemærker og eu-varemærker, selskabsnavne, domænenavne og forretnings-
kendetegn i øvrigt, er i strid med og kan forbydes i medfør af navnelovens § 27, jf. tilli-
ge navnelovens § 3. navnelovens § 27 kan anvendes som hjemmelsgrundlag for et for-
bud også over for en juridisk person, der bruger eller har registreret det beskyttede
navn ørsted, eller noget der kan forveksles hermed, som et selskabsnavn/varemær-
ke/kendetegn/domænenavn. endvidere skal også overholdes både navnelovens regler,
herunder § 3 og § 27, og andre regler, herunder selskabsloven, domæneloven, vare-
mærkeloven, varemærkeforordningen, markedsføringsloven og almindelige rets-
grundsætninger. de sagsøgte har bevisbyrden for, at brugen af ørsted er lovlig, da der
gælder en formodning om retsstridighed ved brug af beskyttede efternavne. hertil
kommer, at ørsted a/s' varemærkeregistreringer og selskabsnavneregistreringer ikke i
                                               40
sig selv medfører, at ørsted a/s hermed har hjemmel til at bruge det beskyttede navn
ørsted efter navneloven.
grænsen på 2000 navne i navnelovens § 3 vedrørende beskyttede efternavne som ør-
sted har afgørende betydning for, om ørsted a/s' brug og registrering af ørsted og de
næsten-identiske orsted og oersted er retsstridig efter navnelovens § 27, selskabslo-
ven, varemærkeloven, varemærkeforordningen, domæneloven, markedsføringsloven
og almindelige retsgrundsætninger. videre har ørsted a/s ikke hjemmel til at gøre
brug af ørsted, da ørsted a/s ikke har samtykkeerklæringer fra samtlige personer,
som bærer ørsted som efternavn.
ejerskabet til h.c. ørsteds værket skaber heller ikke hjemmel til at gøre brug af eller
registrere det beskyttede efternavn ørsted. bygningen hedder ikke ørsted alene. det
vil være i strid med praksis, lovens formål og indebære væsentlige omgåelsesrisici,
hvis det blotte ejerskab til en ejendom eller et anlæg navngivet med en del af et beskyt-
tet efternavn skulle hjemle en generel kendetegnsretlig ret til brug af navnet. den blotte
navngivning skaber ikke en varemærkerettighed, og de sagsøgte har under alle om-
stændigheder ikke brugt h.c. ørsted værket som et varemærke. ligeledes har ørsted
ikke sekundær betydning. tredjemands registreringer af ørsted er derimod begrundet
i geografisk beliggenhed eller ejers/stifters navn, og ørsted opfattes ikke i den konkrete
sammenhæng som en stedbetegnelse, hvorfor ingen af disse forhold kan hjemle de
sagsøgtes registreringer og brug.
brugen af ørsted er endvidere retsstridig og sker som og refererer til et efternavn, idet
ørsted ikke er ledsaget af forbogstaver eller fornavne og udgør den eneste bestanddel
af navnet. det er uden betydning, om de sagsøgte i deres hidtidige øvrige kommuni-
kation måtte have anført, at der med ørsted blev refereret til h.c. ørsted, eller at en
del af koncernens aktiviteter kan forbindes med dennes opdagelse af elektromagnetis-
men.
ved vurderingen af en eventuel opfattelse af efternavnet ørsted og retsstridigheden af
registrering og brug heraf skal der i lyset af sagsøgernes meget hurtige indsigelse den
                                              41
24. oktober 2017 lægges vægt på situationen den 1. oktober 2017 lige forud for dong
energy a/s' offentliggørelse af navneændring m.v. den 2. oktober 2017, subsidiært på
situationen den 24. oktober 2017. dokumentation for, hvorledes tredjemand måtte op-
fatte navnet, som vedrører situationen efter disse tidspunkter, er uden betydning og
understøtter i øvrigt ikke, at ørsted ikke er brugt og fremtræder som et efternavn. her-
til kommer, at det ikke er dokumenteret, at navnet ørsted på det for sagens afgørelse
relevante tidspunkt utvetydigt blev forbundet med h.c. ørsted, tværtimod må dette
anses for usandsynligt. de tilvejebragte spørgeundersøgelser er uden bevisværdi som
følge af tidspunktet for deres gennemførelse, undersøgelsernes konstruktion samt
spørgsmålenes rækkefølge og indhold mv. og er i øvrigt utilstrækkelige som bevis.
til støtte for påstandene 2 og 7-9 er det endvidere gjort gældende, at orsted er forveks-
leligt med ørsted (næsten-identisk), hvilket er underbygget af de sagsøgtes egen kom-
munikation, og at de sagsøgte er uberettiget til at benytte og have registreret disse nav-
ne som eu-varemærker og domænenavne. videre er det til støtte for påstand 8 yderli-
gere gjort gældende, at ørsted a/s uberettiget benytter og har registreret det næsten
identiske navn oersted som domænenavn. der kan derfor tillige nedlægges forbud
mod brugen af orsted og oersted med hjemmel i navnelovens § 27.
endvidere er det til støtte for påstand 1-2 i relation til selskabsloven gjort gældende, at
de sagsøgte har bevisbyrden for, at brug og registrering af ørsted og orsted er lovlig
efter selskabsloven, når dette er i strid med navneloven. da der ikke er samtykke til re-
gistrering og brug af det beskyttede navn ørsted som selskabsnavn fra samtlige ør-
sted-navnebærere, og da der ikke i øvrigt med udgangspunkt i sagens konkrete for-
hold er hjemmel i selskabslovens § 2, stk. 2, til at bortse fra beskyttelsen af sagsøgernes
navnerettigheder efter navneloven, skal selskabsregistreringerne og brugen af ørsted
og orsted, der bruges uden forbogstaver, forbydes, og navnene skal slettes, jf. selskabs-
lovens § 2, stk. 2, § 3, stk. 1, markedsføringslovens §§ 3, 22 og 24 og navnelovens § 27,
jf. § 3, og almindelige retsgrundsætninger. endelig er de sagsøgtes eu-varemærkeregi-
streringer og danske varemærkeregistreringer, hvori ørsted indgår, uden betydning i
forhold til bedømmelsen af lovligheden af selskabsnavneregistreringerne af ørsted.
                                               42
til støtte for påstand 3-5 er det endvidere gjort gældende, at inbicon a/s' registrering
og ørsted a/s' brug af varemærkerne ørsted og orsted, samt ørsted bioenergy
thermal power a/s' og renescience a/s' registrering og brug af henholdsvis green
waste solutions by ørsted og renescience by ørsted som varemærker
er retsstridige og kan forbydes, jf. varemærkelovens § 3, stk. 2, og § 14, nr. 1 og 4, lige-
som de sidstnævnte danske varemærkeregistreringer er ugyldige og skal slettes, jf. va-
remærkelovens §§ 28 og 29.
det følger af varemærkelovens § 14, nr. 4, dens forarbejder og efterarbejder, at det er
den underliggende retsstilling navneloven, der er afgørende for, i hvilket omfang be-
skyttede efternavne som ørsted udgør en hindring mod registrering og brug af de
sagsøgtes varemærker. patent- og varemærkestyrelsens ændrede praksis fra 1996 om
kun at yde beskyttelse til efternavne med under 30 bærere er uden hjemmel og i klar
modstrid med gældende ret, herunder navnelovens bestemmelser, hvilket patent- og
varemærkestyrelsen er opmærksom på og har erkendt. de sagsøgte kan derfor ikke
støtte ret på denne grænse. det fremgår klart af forarbejderne til varemærkelovens §
14, nr. 4, at der ved brug eller registrering af et efternavn, hvor kredsen, der bærer nav-
net, kan afgrænses, er krav om en præcisering af navnet ved tilføjelse af fornavne eller
forbogstaver i varemærket, således at den, som har samtykket til brugen eller registre-
ringen, klart individualiseres. samtykket fra en enkelt navnebærer af ørsted, er også
derfor uden betydning. stifteren af ørsted a/s har ikke dette navn, og selskabet har ej
heller indhentet samtykke fra samtlige rettighedshavere til dette navn, herunder sagsø-
gerne, hvorfor varemærkerne "uhjemlet består af eller indeholder" ørsted. hertil kom-
mer, at ørsted i varemærkerne kan opfattes og bliver opfattet som et personnavn, da
det er et personnavn, hvortil en anden, sagsøgerne, har lovlig adkomst.
videre fremgår det ikke, at varemærket ørsted sigter til en for længst afdød person,
hvorfor undtagelsesbestemmelsen for forbuddet mod brug af beskyttede efternavne,
der skal fortolkes indskrænkede, af den grund ikke finder anvendelse på registreringer
og brug af ørsted. det er i den forbindelse uden betydning, om de sagsøgte har haft
et ønske om at sigte til h.c. ørsted, når dette ikke fremgår af mærket, og når ørsted
ikke har løftet sin tunge bevisbyrde for, at "ørsted" på lanceringstidspunktet, subsi-
                                             43
diært senest den 24. oktober 2017, af en væsentlig del af den relevante omsætnings-
kreds blev opfattet som en henvisning til h.c. ørsted.
de sagsøgte har endvidere ikke opfyldt de skærpede betingelser for indarbejdelse, som
gælder i forhold til beskyttede efternavne, herunder fordi brugen af ørsted kun stod
på i en meget kort periode forud for, at sagsøgerne fremsatte indsigelse. som konse-
kvens af den meget hurtige indsigelse fra sagsøgerne har de sagsøgte ikke haft nogen
periode at foretage indarbejdelse af ørsted i, subsidiært alene perioden fra 2. til 24. ok-
tober 2017, hvor sagsøgerne fremsatte indsigelse. endelig fremtræder figurmærket
            som ørsted, og heller ikke ejerskabet til og brug af navnet h.c. ørsted
værket eller h.c. ørstedsværket hjemler brug og registrering af ørsted eller orsted
som varemærker.
det fremgår af varemærkelovens § 3, stk. 2, og § 14, nr. 1, at et varemærke, der strider
mod lov, ikke lovligt kan registreres og bruges. det følger herefter, at navnelovens § 27,
varemærkelovens § 3, stk. 2, og § 14, nr. 1 og 4, giver mulighed for at nedlægge forbud
i forhold til såvel de ibrugtagne varemærker ørsted og orsted, uanset at de sagsøgte
har registreret tilsvarende varemærker som eu-varemærker, og de danske registrerede
varemærker renescience by ørsted og green waste solutions by ør-
sted. varemærkeforordningens artikel 137 hjemler endvidere udtrykkeligt sagsøger-
nes forbudspåstand i forhold til brug af de registrerede eu-varemærker ørsted og or-
sted i danmark, idet sagsøgerne påberåber sig en bedre dansk navnerettighed, jf. nav-
neloven.
sagsøgerne har videre til støtte for påstand 6 - 8 gjort gældende, at domæneloven skal
fortolkes i overensstemmelse med navnelovens §§ 3 og 27. registreringen og brugen af
det beskyttede efternavn ørsted som domænenavn (ørsted.dk) er på baggrund heraf
og domænelovens § 25's retlige standard retsstridig og kan forbydes. endelig er sø- og
handelsretten i relation til påstand 9 og 10 kompetent til at træffe afgørelse, om at regi-
streringen og brugen af ørsted.com og orsted.com er i strid med navnelovens § 27, jf.
navnelovens § 3, og almindelige retsgrundsætninger.
                                               44
de sagsøgte har navnlig gjort gældende, at når varemærke- og selskabslovgivningen
har særlige regler om personnavne, følger det af lex-specialis-princippet, at kravene til
sådanne navne i varemærker og selskabsnavne skal udledes af varemærke- og sel-
skabslovgivningen.
1904-navneloven blev derimod indført med det formål at regulere fysiske personers
brug af slægtsnavne som slægtsnavne. der er intet sted i navnelovgivningen eller for-
arbejderne hertil støtte for, at navneloven skulle kunne anvendes på juridiske personer.
tværtimod følger det af lovforarbejderne og straffelovens § 25, at navnelovens § 26
kun hjemler straf for fysiske personer, hvilket understøtter, at navneloven i sin helhed
er uanvendelig på juridiske personer. der er heller intet sted i navnelovgivningen eller
forarbejderne hertil støtte for, at navneloven skulle kunne anvendes i relation til vare-
mærker og selskabsnavne, dvs. to hovedområder, der allerede forud for 1904-navne-
loven indeholdt og fortsat indeholder en særlig regulering af brug og registrering af
personnavne i varemærker og selskabsnavne. tværtimod tydeliggør eksemplerne i for-
arbejderne, at navnelovens §§ 26 og 27 alene er anvendelige på fysiske personer, der
gør brug af et navn som mellemnavn, efternavn, pseudonym, kunstnernavn, i et skue-
spil, i en film eller som en del af et forretningsnavn, hvorved forstås et forretningsken-
detegn af lokalt afgrænset karakter, men netop ikke et varemærke eller selskabsnavn.
ved fastlæggelsen af, hvad der udgør uberettiget navnebrug efter navnelovens § 27,
henviser 2005-lovbemærkningerne til straffebestemmelsen i § 26, hvorfor der ikke er
grundlag for at fortolke § 27 bredere end § 26 med hensyn til den omfattede kreds eller
kriteriet "uberettiget benyttelse" af et navn - snarere tværtimod, idet § 27 alene skal be-
skytte private hensyn, mens § 26 tillige skal beskytte offentlige hensyn. også forarbej-
derne til varemærkeloven og selskabsloven giver stærk støtte for, at navneloven ikke er
relevant inden for varemærke- eller selskabsnavneretten. selv hvis navneloven var an-
vendelig på juridiske personer og kunne bruges på særlovsregulerede områder som
selskabsnavne- og varemærkeretten, er der hverken i ordlyden eller lovforarbejderne
grundlag for, at navnelovens § 27 indeholder en selvstændig regulering af uberettiget
navnebrug, der er mere vidtgående, end hvad der følger af varemærkereglerne. der er
derfor ingen støtte i lovgivningen for sagsøgernes hovedsynspunkt om, dels at navne-
                                              45
loven kan anvendes til at forbyde de sagsøgtes brug og registrering af ørsted-betegnel-
sen som varemærke eller selskabsnavn, dels at en retlig analyse starter i navneloven.
de sagsøgtes eu-varemærker skal under retssagen anses for gyldige og kan af eu-va-
remærkemyndighederne alene erklæres ugyldige, hvis der efter nationale varemærke-
regler kan nedlægges forbud mod brugen af eu-varemærkerne. en sådan administra-
tiv ugyldighedssag er end ikke opstartet, og den påkrævede forbudsret eksisterer ikke,
idet navneloven er uanvendelig på selskabers brug af navne som varemærker. vare-
mærkelovens § 14, nr. 4, er ikke en forbudsregel, men en registreringshindringsregel,
og analogien af § 14, nr. 4, kan ikke udgøre en forbudsregel. allerede som følge heraf
skal de sagsøgte frifindes for påstand 3 - 5, men selv hvis analogien af varemærke-
lovens § 14, nr. 4, var anvendelig, ville dens kriterier entydigt støtte de sagsøgtes ad-
gang til på den skete måde at gøre brug af ørsted-betegnelsen.
ordlyden, forarbejderne, retspraksis, administrativ praksis og litteratur omkring vare-
mærkelovens § 14, nr. 4, støtter, at et efternavn godt kan udgøre et varemærke, hvis ef-
ternavnet bæres af mere end 30 personer, hvis mærkeindehaveren og/eller dennes
ydelser har en naturlig relation til navnet, hvis mærket ikke opfattes som et person-
navn, eller hvis personnavnet sigter til en for længst afdød person. hvert af disse fire
kriterier kan gøre det muligt at opnå en varemærkeret indeholdende et efternavn, uan-
set dette måtte være beskyttet mod brug som efternavn i medfør af navnelovens § 3. de
sagsøgte opfylder alle disse kriterier, og dette får også væsentlig betydning, ikke alene
for den varemærkeretlige bedømmelse, men også for de sagsøgtes selskabsnavne og
domænenavne.
selskabslovens § 2 er en videreførelse af den oprindelige firmalov og har gennem årene
haft forskellige sproglige varianter, der imidlertid er uden betydning for den konkrete
tvist. centralt fra lovforarbejderne er, at navneloven ikke er anvendelig på selskabs-
navne, og at selskabslovens navneregel er født ud af varemærkelovgivningens navner-
egel. selskabslovens navneregel i de relevante henseender skal fortolkes på samme må-
de som varemærkelovens § 14, nr. 4. selskabslovens § 2 indeholder derfor ikke en be-
skyttelse af efternavne, der er mere vidtgående end kendetegnslovgivningen, hvilket
                                               46
også ville savne mening. i takt med, at entydig identifikation af selskaber og deres ejer-
forhold ikke udledes af navnet, men på anden vis, er selskabsnavnerettens selvstændi-
ge indhold i dag yderst begrænset og mindre relevant i forhold til tidligere. baseret på
især varemærkereglerne bliver det selskabsnavneretligt udslagsgivende for, at de
sagsøgtes navne ikke er i strid med selskabslovens § 2, idet navnene ikke hindrer enty-
dig identifikation af de sagsøgte, hvor navnene ikke opfattes som et efternavn, herun-
der skaber en forbindelse til en bestemt ørsted-familie. navnene sigter derimod til en
for længst afdød person, nemlig h.c. ørsted. hertil kommer, at sagsøgernes efternavn
ikke udgør en sådan adkomst, at de kan hindre de sagsøgtes selskabsnavne, mens de
sagsøgte i kraft af eu-varemærkeregistreringer, ejerskabet til h.c. ørsted værket, an-
vendelsen af elektromagnetismen og en samtykkeerklæring har en sådan naturlig rela-
tion til det valgte navn, at dette ikke er uhjemlet.
i det omfang der er tale om .dk-domæner, skal sagen afgøres efter domænelovens § 25,
der er en god skik-regel, som ifølge forarbejderne skal anvendes til at opnå rimelige og
hensigtsmæssige resultater, herunder også ved inddragelse af principperne i navne-
lovens § 27, varemærkeloven og selskabsloven. domænenavnspraksis viser klart, at an-
vendelsen af disse regler og principper i vidt omfang sker i overensstemmelse med va-
remærkeretlige kriterier og til de sagsøgtes fordel.
de sagsøgte har bestridt, at markedsføringslovens §§ 3 og 22 kan bringes i anvendelse i
sagen. de sagsøgte gør brug af ørsted-betegnelsen som varemærke, selskabsnavn og
domæne, hvilket er reguleret af varemærkelovgivningen, selskabsloven og domæne-
loven.
orsted er ikke et efternavn i danmark, og sagsøgerne har ingen navneret til orsted-be-
tegnelsen. hertil kommer, at navneloven ikke finder anvendelse på selskabers vare-
mærker og selskabsnavne, men selv hvis navnelovens § 27 fandt anvendelse, ville den
alene hindre navne, der har en sådan lighed med ørsted, at forveksling let kan ske.
kriteriet er med andre ord væsentligt mere snævert end et sædvanligt varemærkeret-
ligt forvekslelighedskriterium, idet forveksling let skal kunne ske, hvilket sagsøgerne
ikke har dokumenteret er tilfældet. særligt fordi ørsted på grund af, at ørsted er et be-
                                            47
rømt efternavn, der starter med et karakteristisk ø, er der ingen, der let vil forveksle
ørsted med orsted, som hverken er eller opfattes som et efternavn
endelig er de sagsøgtes gennemgående og allerede meget indarbejdede logo,              ,
designet med en tænd-/slukknap, der giver associationer til strøm og dermed de
sagsøgtes virksomhed. logoet understøtter derfor, at ørsted-betegnelsen ikke fremtræ-
der eller opfattes som et efternavn, men som et forretningskendetegn, der forbindes
med de sagsøgtes energivirksomhed og h.c. ørsted.
rettens begrundelse og resultat
efter oplysningerne om antallet af navnebærere kan det lægges til grund, at person-
navnet ørsted er et beskyttet efternavn omfattet af navnelovens § 3.
der er imidlertid ikke holdepunkter i navneloven, herunder dennes § 27, eller forarbej-
derne hertil, for at antage, at spørgsmålene om berettigelsen af selskabsnavne og vare-
mærker m.v., hvori ørsted indgår, skal afgøres udelukkende efter navneloven. spørgs-
målene herom må derimod afgøres på grundlag af de respektive speciallove med ind-
dragelse af navneloven i relevant omfang.
efter varemærkelovens dagældende § 3, stk. 2, kan der ikke ved brug stiftes rettigheder
til et varemærke, der efter sin beskaffenhed er udelukket fra registrering. spørgsmålet
er derfor i første række, om varemærket ørsted kunne registreres.
efter varemærkelovens dagældende § 14, nr. 4, er bl.a. et varemærke, der uhjemlet be-
står af et personnavn, hvortil en anden har lovlig adkomst, udelukket fra registrering,
medmindre der derved sigtes til en for længst afdød person.
det kan efter bevisførelsen, herunder materialet udarbejdet i forbindelse med lancerin-
gen af navneændringen fra dong energy a/s til ørsted a/s og senere materiale, læg-
ges til grund, at det var hensigten med ændringen til navnet ørsted a/s at henvise til
den for længst afdøde videnskabsmand hans christian ørsted, herunder dennes opda-
gelse af elektromagnetismen, der ubestridt danner grundlag for elproduktion.
                                             48
på baggrund af bevisførelsen kan det endvidere lægges til grund, at hans christian
ørsteds navn i de fleste sammenhænge omtales med brug af enten fulde navn eller
h.c. ørsted, herunder h.c. ørsted værket. i naturvidenskabelig sammenhæng anven-
des dog i flere tilfælde alene navnet ørsted, jf. ørsted-satellitten, ørsteds regel, måle-
enheden ørsted og dtu’s ørsted-forelæsninger.
under disse omstændigheder, og når henses til h.c. ørsteds tætte tilknytning til
grundlaget for elproduktion, som er de sagsøgtes hovedforretningsområde, finder ret-
ten, at der ved anvendelsen af navnet ørsted uden angivelse af fornavne eller forbog-
staver af de sagsøgte i fornødent omfang henvises til den for længst afdøde viden-
skabsmand hans christian ørsted. allerede derfor var varemærket ørsted ikke ude-
lukket fra registrering, jf. varemærkelovens dagældende § 14, nr. 4. de sagsøgte er der-
for ikke udelukkede fra at bruge ørsted, som varemærke eller forretningskendetegn
som sket, eller orsted, der ikke er et beskyttet navn, som sådan.
selskabslovens § 2, stk. 2, må efter forarbejderne hertil forstås således, at selskaber, der
kan anvende et varemærke, også kan benytte dette varemærke som selskabsnavn eller
en del af et selskabsnavn, uanset navnet samtidig er et slægtsnavn. de sagsøgte kan
derfor anvende ørsted som selskabsnavn eller en del heraf, ligesom de kan anvende
orsted, der ikke er et beskyttet navn, som sådan.
tilsvarende vil selskaber m.v., der kan benytte varemærket ørsted eller orsted som
varemærker, kunne anvende disse navne som en del af et domænenavn, jf. § 25 i lov
om internetdomæner.
som følge af det anførte frifindes de sagsøgte, i det omfang det enkelte selskab er om-
fattet af påstandene 1 - 10.
efter sagens udfald, værdi og omfang skal sagsøgernes respektive retshjælpsforsik-
ringsselskaber in solidum i det omfang, der er retshjælpsdækning, og den enkelte for-
sikringsdækning rækker, subsidiært statskassen, betale sagsomkostninger til de
                                           49
sagsøgte med 1.000.000 kr. til dækning af rimelige udgifter til advokatbistand ekskl.
moms.
                            thi kendes for ret:
de sagsøgte, ørsted a/s, ørsted - anholt offshore a/s, ørsted egj a/s, ørsted el a/s,
ørsted horns rev i a/s, ørsted insurance a/s, ørsted pipelines a/s, ørsted real es-
tate a/s, ørsted sales & distribution a/s, ørsted salg & service a/s, ørsted services
a/s, ørsted ve a/s, ørsted vind a/s, ørsted wind power a/s, ørsted bioenergy &
thermal power a/s, ørsted horns rev 2 a/s, ørsted nr. 1 2014 a/s, ørsted nr. 2 2014
a/s, ørsted nr. 3 2014 a/s, ørsted nr. 4 2014 a/s, ørsted wind power denmark a/s,
ørsted wind power holding a/s, ørsted nr. 1 2008 a/s, ørsted new bio solutions
china a/s, ørsted new bio solutions holding a/s, ørsted wind power tw holding
a/s, ørsted nearshore wind aps, inbicon a/s, ørsted north america holding a/s,
ørsted gws avedøre biogas a/s, ørsted energy storage solution holding a/s og re-
nescience a/s, frifindes.
mikkel rundin ørsted, mette marie ørsted, søren peter ørsted, hans-henrik ørsted,
charlotte ørsted, jakob andreas ørsted og gunnar frederik ørsteds respektive rets-
hjælpsforsikringsselskaber i det omfang, der er retshjælpsdækning, in solidum i det
omfang, den enkelte forsikringsdækning rækker, subsidiært statskassen, skal inden 14
dage betale 1.000.000 kr. i sagsomkostninger til de sagsøgte. i det indbyrdes forhold
skal sagsøgernes respektive retshjælpsforsikringsselskaber i det omfang, der er rets-
hjælpsdækning, hver betale en syvendedel af sagsomkostningsbeløbet.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
