                                            dom
afsagt den 7. december 2015 af østre landsrets 9. afdeling
(landsdommerne bodil dalgaard hammer, alex puggaard og sune dalgaard-nielsen (kst.)).
9. afd. nr. b-1802-14:
1) cimber air maintenance center a/s under konkurs og
2) cimber sterling a/s under konkurs
(begge v/kurator, advokat henrik sjørslev
v/advokat andreas medom madsen og advokat dennis højslet)
mod
danske bank a/s
(advokat ole spiermann)
denne sag, der er anlagt ved københavns byret den 6. februar 2014, er ved kendelse af 16.
juni 2014 henvist til behandling ved østre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.
sagen angår spørgsmålet om, hvorvidt danske bank a/s har tiltrådt sit virksomhedspant hos
cimber air maintenance center a/s og cimber sterling a/s, og i givet fald dels om
nedskrivningen af sikkerhedsrammen under virksomhedspantet skal beregnes efter et brutto-
eller et nettoprincip, og dels om nedbringelsen af danske bank a/s’ engagement er
omstødelig i medfør af konkurslovens § 67 og/eller § 74. endvidere angår sagen spørgsmålet
om, hvorvidt virksomhedspantet omfattede lagre af flyreservedele tilhørende cimber sterling
a/s og cimber air maintenance center a/s.
sagsøgerne, cimber air maintenance center a/s under konkurs og cimber sterling a/s
under konkurs, har endeligt nedlagt følgende påstande:
                                               - 2 -
påstand 1: danske bank a/s skal til cimber air maintenance center a/s under konkurs
betale 17.000.000 kr. med tillæg af procesrente fra den 4. juni 2012, subsidiært fra sagens
anlæg.
danske bank a/s skal til cimber sterling a/s under konkurs betale 29.534.277 kr. med
tillæg af procesrente af 8.000.000 kr. fra den 4. juni 2012, subsidiært fra sagens anlæg, og
med tillæg af procesrente af 21.534.277 kr. fra den 2. april 2013, subsidiært fra sagens anlæg.
subsidiær påstand 1: danske bank a/s skal til cimber air maintenance center a/s og
cimber sterling a/s, begge under konkurs, betale i alt 25.000.000 kr. med tillæg af proces-
rente fra den 4. juni 2012, subsidiært fra sagens anlæg.
danske bank a/s skal til cimber sterling a/s under konkurs betale 21.534.277 kr. med
tillæg af procesrente fra den 2. april 2013, subsidiært fra sagens anlæg.
mere subsidiær påstand 1: danske bank a/s skal til henholdsvis cimber air maintenance
center a/s og cimber sterling a/s, begge under konkurs, betale et mindre beløb fastsat efter
rettens skøn med tillæg af procesrente fra sagens anlæg.
påstand 2: danske bank a/s tilpligtes at anerkende, at sikkerhedsrammen under danske
bank a/s’ virksomhedspant, skadesløsbrev oprindeligt tinglyst den 9. juli 2009, var fuldt ud
nedbragt den 5. marts 2012, subsidiært på et senere tidspunkt dog senest ved konkursens
indtræden den 3. maj 2012 og mere subsidiært et senere tidspunkt.
sagsøgte, danske bank a/s, har påstået frifindelse.
sagsfremstilling
cimber-koncernen var oprindeligt en familieejet virksomhed med særligt fokus på dansk
indenrigsflyvning. koncernen havde et samarbejde med sas om indenrigsruter. cimber
sterling a/s (herefter cimber sterling) var cimber-koncernens primære driftsselskab og var
datterselskab af det børsnoterede cimber sterling group a/s. koncernens øvrige selskaber,
cimber air-leasing a/s, cimber air data a/s og cimber air maintenance center a/s
                                               - 3 -
(herefter camc), leverede i overvejende grad koncerninterne ydelser, primært til cimber
sterling. cimber sterling forestod driften af koncernens luftfartsvirksomhed, ligesom
selskabet leasede fly koncerninternt fra cimber air leasing a/s samt fra eksterne operatører.
cimber sterling ejede ét fly af typen crj-200 med kendingsbogstaverne ”oy-rjb” og et
lager af flyreservedele. camc forestod det løbende vedligehold af cimber-koncernens fly
samt i et vist omfang eksterne operatørers fly. camc havde til brug herfor et
reservedelslager.
cimber sterling var det eneste selskab i koncernen med en kreditfacilitet i danske bank a/s
(herefter danske bank). kreditfaciliteten, der var på 50 mio. kr., havde form af et
fællesmaksimum, som kunne fordeles på forskellige konti. cimber sterling havde tillige et
valutalån (flylån) i danske bank.
cimber sterling og camc gav den 9. juni 2009 ved et fælles skadesløsbrev danske bank
virksomhedspant på oprindeligt 50 mio. kr. i selskabernes aktiver. virksomhedspantet blev
tinglyst i personbogen. ved allonge af 28. august 2009 blev virksomhedspantet forhøjet til 75
mio. kr. derudover havde banken pant i cimber sterlings fly med kendingsbogstaverne ”oy-
rjb” samt krydskautioner fra de øvrige selskaber i cimber-koncernen.
cimber sterlings drift var underskudsgivende, hvilket gav likviditetsmæssige problemer i
første halvår af 2011. i februar 2011 blev cimber sterling tilført 40 mio. kr., herunder ydede
danske bank en midlertidig sæsonkredit på 10 mio. kr. med udløb 30. april 2011. lånet var
blandt andet betinget af, at også andre interessenter ydede lån og at der ikke måtte ske
ekstraordinær afvikling af finansielle kreditorer, før sæsonkreditten var indfriet.
i løbet af foråret og sommeren 2011 arbejdede cimber-koncernen på at få tilført kapital fra
potentielle investorer. i den forbindelse tilkendegav danske bank, at banken ikke på lang sigt
ønskede at fortsætte som koncernens primære bankforbindelse, men at banken ville være
behjælpelig i kapitaliseringsprocessen frem til, at en ny ejer havde sikret en anden
bankforbindelse.
i juli 2011 erhvervede mansvell enterprises ltd. (herefter mansvell), primært ejet af den
ukrainske rigmand, ihor kolomoyskyi, aktiemajoriteten i cimber sterling group a/s, som i
                                               - 4 -
den forbindelse fik tilført 165 mio. kr. i kapital. forinden havde mansvell opnået kontrol med
de svenske luftfartsselskaber skyways og city airline, og ønsket var en samlet koncern på
cimber sterling group a/s’ platform. danske bank afgav i den forbindelse en erklæring om,
at banken ikke i anledning af udskiftningen i ejerkredsen ville opsige engagementet. den
midlertidige sæsonkredit fra danske bank blev indfriet i forbindelse med mansvells
indtræden.
cimber sterling group a/s afgav den 8. juli 2011 årsrapport for 2010/11. i note 2 til kon-
cernregnskabet hedder det:
      ”…
      koncernregnskabet og årsregnskabet er aflagt under forudsætning om fortsat drift.
      ledelsens vurdering heraf er baseret på, at koncernen disponerer over et til-
      strækkeligt likviditetsberedskab til understøttelse af koncernens daglige drift,
      betaling af koncernens økonomiske forpligtelser, herunder betydelige overfor-
      faldne kreditorer samt implementering af koncernens nuværende strategiplan,
      herunder planlagte investeringer. niveauet for forudbetalinger er ligeledes en
      vigtig forudsætning i koncernens likviditetsbudget. ledelsen vurderer at niveauet
      for de nuværende kredit- og lånefaciliteter kan opretholdes. udover den
      finansiering, der har sikkerhed i fly og fast ejendom, er en del ikke ”committed”
      og kan således forfalde. likviditetsberedskabet er opgjort efter foreliggende
      bestyrelsesgodkendte drifts-, balance og pengestrømsbudget for koncernen.
      koncernens strategiplan tager udgangspunkt i, at koncernen har en flyflåde i god
      stand, og hvor det med den nuværende kapacitet er muligt at nå de budgetterede
      vækstmål en årrække frem.
      …
      forventet tilførsel af kapital fra mansvell enterprises ltd. på ca. dkk 165 mio.
      har skabt grundlag for en fortsat drift. koncernens fremtidige kapital- og
      likviditetsberedskab kræver fortsat fokus på opnåelse af de forventede fremtidige
      økonomiske resultater. bestyrelsen og direktionen vil de kommende år fortsat
      arbejde på at styrke driften, likviditeten og kapitalgrundlaget. det må derfor
      påregnes, at der ikke udbetales udbytte de kommende år.
      det er bestyrelsens og direktionens vurdering at likviditetsberedskabet på bag-
      grund af ovenstående, er tilstrækkeligt for moderselskabet og koncernen for
      2011/2012, hvorfor fortsat drift forudsætningen er lagt til grund for regnskabs-
      aflæggelsen 2010/2011.”
revisionspåtegningen fra revisionsfirmaet kpmg var uden forbehold, men indeholdt en
supplerende oplysning vedrørende forudsætningerne for fortsat drift.
                                               - 5 -
i kpmg’s revisionsprotokollat af 8. juli 2011 til koncernregnskab og årsregnskab for 2010/11
er blandt andet anført følgende:
      ”…
      koncernregnskabet og årsregnskabet er aflagt under forudsætning om fortsat drift.
      direktionens og bestyrelsens vurdering heraf er baseret på budgettet for
      2011/2012 samt fremskrivninger for de følgende år.
      …
      det er endvidere forudsat, at koncernens kreditfaciliteter mindst fastholdes på
      nuværende niveau og med nuværende betingelser. koncernens kreditfaciliteter, ud
      over de der har sikkerhed i fast ejendom og fly, er ”ucommittede”, og kan i
      princippet forfalde straks.
      danske bank og nogle långivere (private) der midlertidigt har suppleret selskabet
      med likviditet, har ikke fået tilbagebetaling på forfaldstidspunktet.
      ledelsen har ifølge det oplyste taget hensyn til alle kendte betalingsforpligtelser,
      afdragsforløb, leasingaftaler m.v.
      bestyrelsen og direktionen venter at tilvejebringe den fornødne likviditet ved
      kapitalforhøjelsen (rettet emission) fra mansvell på 165 mio. kr. med fradrag af
      omkostninger, via det nye ejerskab og evt. ved salg af fly og aktiviteter samt ved
      andre tiltag
      ledelsen har endvidere oplyst, at mansvell i forhandlingerne er gjort opmærksom
      på behovet for at koncernen etablerer en kreditfacilitet i niveauet 100 mio. kr. i
      tillæg til kaitalforhøjelsen. mansvell er således bekendt med, at tilførsel af
      finansiering til erstatning og supplering af de nuværende kreditter er afgørende for
      virksomhedens overlevelse og for forudsætningen om at aflægge regnskabet som
      en going concern.
      danske bank har ifølge ledelsen oplyst, at de ønsker at afvikle engagementet med
      koncernen. det er samtidig oplyst, at danske bank ikke har fastsat en endelig dato
      for hvornår engagementet skal være ophørt, og at banken vil medvirke positivt til
      at koncernen finder et andet pengeinstitut.”
efter kapitaltilførslen havde cimber sterling fortsat likviditetsproblemer med en række
overforfaldne kreditorer, og selskabet igangsatte arbejdet med en ny strategi, der skulle sikre
selskabets ”turnaround”, og involverede samarbejde med mansvells svenske luftfarts-
selskaber.
                                                - 6 -
i efteråret 2011 meddelte danske bank, at banken inden udgangen af 2011 ønskede at
modtage en plan for afvikling af bankens engagement. der blev den 14. oktober 2011 afholdt
et møde mellem danske bank og cimber sterling, hvor ophøret af engagementet blev drøftet.
af bankens interne mødereferat fremgår blandt andet:
       ”det aftaltes, at cimber sterling group a/s til danske bank inden udgangen af 2011
       fremsender oplæg til, hvorledes engagementet kan afvikles. banken oplyste, at vi fo-
       retrækker en hurtig afvikling, men at vi som udgangspunkt sandsynligvis kunne ac-
       ceptere, at afviklingen først er gennemført i løbet af q2 2012.”
skat foretog i slutningen af oktober 2011 udlæg i to fordringer tilhørende henholdsvis
cimber sterling og camc, hvilket blev meddelt banken. i brev af 7. november 2011 med-
delte danske bank, at udlæggene var uacceptable og anmodede om at modtage et likvidi-
tetsbudget til årets udgang.
den 23. november 2011 blev der afholdt et nyt møde mellem danske bank og cimber
sterling, og af bankens interne mødereferat fremgår blandt andet:
       ”danske bank ønsker fortsat et oplæg fra selskabet inden jul, der viser hvorledes sel-
       skabet kan afvikle engagementet med danske bank inden 30.06.2012. vi oplyste
       selskabet, at hvis planen ikke modtages inden deadline/planen ikke har tilstrækkelig
       substans, så bliver vi nødt til at opsige engagementet.”
den 14. december 2011 præsenterede cimber sterling group a/s i en selskabsmeddelelse om
delårsrapport 2. kvartal 2011/2012 en ny treårig strategi. samtidig oplyste selskabet, at
mansvell siden aktiekapitaltegningen den 31. juli 2011 havde tilført koncernen yderligere 88
mio. kr. i selskabsmeddelelsen hedder det blandt andet:
       ”cimber sterling lægger ny strategisk kurs
       resultatet i 2. kvartal 2011/2012 er stærkt utilfredsstillende og understreger et
       længere tids behov for at tegne en ny strategisk kurs for selskabet. derfor har
       bestyrelse og direktion sammen med selskabets hovedaktionær arbejdet hårdt for
       at færdiggøre en ny treårig strategi, som i hovedtræk kan offentliggøres i dag.
       sideløbende er trafikprogrammet i 2. kvartal 2011/2012 blevet tilpasset og
       omkostningsbesparende initiativer implementeret med begyndende effekt i 2.
       halvår 2011/2012.
       omsætningen i 2. kvartal 2011/2012 steg med 4,8% til dkk 572,6 mio., og det
       primære driftsresultat blev et underskud på dkk 43,1 mio. mod dkk 2,2 mio. i
       2. kvartal 2010/11. den negative resultatudvikling skyldes et lavere aktivi-
                                                - 7 -
       tetsniveau end forventet samt højere omkostninger til blandt andet brændstof og
       teknisk vedligeholdelse. på baggrund af et smallere trafik-program samt generelt
       lavere efterspørgsel i 2. halvår 2011/12 nedjusteres omsætningsforventningen til
       2011/12 til dkk 2,0 mia. (tidligere 2,1 mia.), og driftsresultatet (ebit) forventes
       nu at blive et underskud i niveauet dkk 160-200 mio. (tidligere et underskud i
       niveauet dkk 20-60 mio.).”
i slutningen af december 2011 foretog skat på ny udlæg, hvilket meddeltes banken.
danske bank modtog ikke inden udgangen af 2011 et oplæg fra cimber sterling om afvikling
af engagementet. der blev afholdt et telefonmøde mellem parterne den 5. januar 2012, og ved
brev af 13. januar 2012 skrev banken følgende til cimber sterling:
       ”opsigelse af cimber sterling a/s’ kreditengagementer
       vi har med beklagelse konstateret, at cimber sterling a/s (herefter benævnt ”sel-
       skabet”) ikke har efterlevet den med banken indgåede aftale om inden udgangen af 2011
       at fremkomme med en plan for afvikling og indfrielse af selskabets kreditengagementer
       med banken.
       bankens utilfredshed hermed, herunder bankens overvejelser omkring opsigelse af
       engagementerne som følge heraf, blev utvetydigt tilkendegivet over for selskabet på
       telefonmøde den 5. januar 2012. i telefonmødet deltog fra selskabet jacob olof palmér
       og alex dyrgaard. det blev aftalt, at selskabet straks ville fremsende korttidsli-
       viditetsbudget samt skriftlig anmodning til banken om at genoverveje situationen.
       heller ikke denne aftale er blevet overholdt af selskabet.
       banken ser sig på den baggrund nødsaget til herved at afgive varsel om bankens op-
       sigelse af selskabets samlede kreditengagementer med banken.
       medmindre banken inden 14 dage fra dato, d.v.s. senest den 27. januar 2012, har
       modtaget en skriftlig og substantielt underbygget plan for selskabets afvikling af dets
       engagementer med banken, og banken inden samme frist har bekræftet, at der er tale om
       en for banken tilfredsstillende plan, vil selskabets kassekredit iht. kreditkontrakt med
       variabel rente – erhverv tilknyttet konto 4730161077+ med tilhørende valuta-
       kassekreditkontrakt, begge underskrevet 2/3 2010, være at anse for opsagte og forfaldne
       til fuld, endelig og øjeblikkelig indfrielse den 27. januar 2012…”
den 20. og 24. januar 2012 modtog danske bank fra cimber sterling likviditetsopgørelser for
2012, der udviste en plan for ophør af engagementet med danske bank. den 24. januar 2012
holdt parterne møde hos danske bank, hvor det fremsendte materiale blev drøftet. ved brev
af 25. januar 2012 skrev banken følgende til cimber sterling (i dansk oversættelse):
                                          - 8 -
”opsigelse af cimber sterling a/s’ kreditengagementer med
danske bank
der henvises til vores opsigelsesbrev af 13. januar 2012 og det efterfølgende møde, der
blev afholdt i går den 24. januar 2012 med næstformand vilhelm hahn-petersen, adm.
dir. jacob palmér, økonomidirektør martins antonovics og juridisk direktør alex
dyrgaard.
selv om ledelsen i cimber sterling a/s (”selskabet”) nu har fremlagt budget og
prognose for 2012 for selskabet, mangler ledelsen stadig at fremlægge den aftalte
skriftlige og underbyggede plan for indfrielse af selskabets kreditengagementer med
danske bank og har oplyst over for banken, at en sådan plan ikke kan fremlægges
inden den frist, der er angivet i opsigelsesbrevet af 13. januar 2012.
selskabets kreditengagementer med danske bank er således stadig opsagt og forfalder
til betaling som anført i opsigelsesbrevet af 13. januar 2012.
som en sidste gestus og efter anmodning fra selskabets ledelse, som har forklaret, at
den efterspurgte tilbagebetalingsplan er et punkt på dagsordenen for det kommende
bestyrelsesmøde den 30. januar 2012, er banken dog villig til at udsætte fristen som
anført nedenfor, forudsat at banken senest ved kontortids ophør den 27. januar 2012
har modtaget en skriftlig erklæring underskrevet af selskabets tegningsberettigede samt
næstformand vilhelm hahn-petersen, som på vegne af bestyrelsen, ledelsen og
selskabet bekræfter, at:
 •   der vil blive afholdt bestyrelsesmøde i selskabet til den 30. januar 2012 med en
     dagsorden, der omfatter forslag om at træffe bindende, ubetinget og uigenkaldelig
     beslutning om[at]:
                 afholde sig fra at tilbagebetale nogen del af selskabets gæld til andre
                  kreditorer, før der er sket indfrielse af selskabets kreditengagementer
                  med banken,
                 afdrage mindst dkk 5 mio. af selskabets kreditengagement med ban-
                  ken senest den 15. februar 2012,
                 acceptere et tilsagn fra ejeren om en rekapitalisering med tilstrækkelige
                  midler til at kunne indfri det resterende kreditengagement med banken
                  senest den 29. februar 2012, samt bindende, ubetinget og uigenkaldelig
                  beslutning om alene at anvende sådanne midler i overensstemmelse
                  med dette formål,
                 afholde sig fra uden bankens forudgående skriftlige samtykke at udbe-
                  tale løn, foretage andre væsentlige træk på selskabets konti hos danske
                  bank eller i øvrigt disponere over selskabets aktiver på en måde, som
                  kan have en negativ indvirkning på bankens stilling (herunder bankens
                  virksomhedspant og modregningsret) i tilfælde af konkurs.
i den udstrækning ovennævnte bestyrelsesmøde afholdes den 30. januar 2012, og i den
udstrækning banken modtager det underskrevne referat fra bestyrelsesmødet senest den
                                               - 9 -
     31. januar 2012 kl. 13:00, som dokumenterer på en for banken (efter eget skøn)
     tilfredsstillende måde, at alle ovennævnte beslutninger er enstemmigt vedtaget på
     mødet, vil banken bekræfte, (a) at der kan udbetales løn, og (b) at fristerne i opsi-
     gelsesbrevet af 13. januar 2012 for endelig indfrielse af kreditengagementet med
     banken kan udsættes til 15. februar 2012 (for så vidt angår det ovenfor anførte afdrag
     på dkk 5 mio.) og 29. februar 2012 (for så vidt angår det resterende kreditengagement)
     i overensstemmelse med de vedtagne beslutninger.
     i den udstrækning ovenstående bestyrelsesmøde ikke afholdes den 30. januar 2012 eller
     de pågældende beslutninger ikke vedtages (eller dokumenteres på en for banken
     tilfredsstillende måde inden for den angivne frist), vil banken ikke give sit samtykke til
     udbetaling af løn, og selskabets kreditengagementer med banken som nærmere angivet
     i opsigelsesbrevet af 13. januar 2012 vil anses for opsagt og skal således indfris med
     øjeblikkelig virkning uden yderligere varsel.”
cimber sterling svarede den 27. januar 2012 på danske banks brev. af svaret fremgår (i
dansk oversættelse):
     ”opsigelse af cimber sterling a/s’ kreditengagementer med
     danske bank
     der henvises til deres opsigelsesbrev af 25. januar 2012 efter mødet den 24. januar
     2012 med deltagelse af næstformand vilhelm hahn-petersen, adm. dir. jan palmér,
     økonomidirektør martins antonovics og juridisk direktør alex dyrgaard.
     vi gik fra mødet med den klare forståelse, at danske bank havde accepteret:
     •     at udskyde fristen for den endelige fremlæggelse af en tilbagebetalingsplan, herun-
           der flyfinansieringen, indtil ultimo februar 2012
     •     at første afdrag på/nedbringelse af kreditengagementerne med dkk 5 mio. skulle
           finde sted senest den 15. februar 2012
     •     at den samlede indfrielse/nedbringelse af kreditengagementerne skulle finde sted
           tidligere end den oprindelige frist den 30. juni 2012
     •     at flyfinansieringen muligvis kunne fastholdes længere alt efter tilbagebetalingspla-
           nens indhold
     dette var baseret på vores oplysning om, at dagsordenen for det kommende bestyrel-
     sesmøde den 30. januar 2012 omfatter proces og tidsplan for en rekapitalisering af
     selskabet, og som følge af, at det er en betingelse for at gennemføre rekapitaliseringen,
     at der foreligger godkendelse fra aktionærerne på en ekstraordinær generalforsamling.
     for os virker det, som om de i deres brev af 25. januar 2012 har skærpet deres position
     og stiller selskabet over for nogle betingelser, som gør det vanskeligt hvis ikke umuligt
     for selskabet at drive sin daglige forretning, indtil rekapitaliseringen er gennemført.
     selskabet skal naturligvis have mulighed for at betale driftsrelaterede kreditorer og
     udbetale løn for at kunne fortsætte sin drift.
                                                - 10 -
      vi kan fremkomme med følgende erklæring, som gør det muligt for selskabet fortsat at
      drive virksomhed i perioden indtil rekapitaliseringens gennemførelse til fordel for både
      danske bank, selskabets andre kreditorer, selskabets kunder og medarbejdere samt den
      danske trafikale infrastruktur:
      •    der er indkaldt til bestyrelsesmøde i selskabet den 30. januar 2012 med en dagsor-
           den, der blandt andet omfatter fastlæggelse af struktur, proces og tidsplan for en
           rekapitalisering af selskabet til et niveau, hvor der er kapital og tilstrækkelig
           likviditet til at betale gælden, efterhånden som den forfalder, og at have en
           økonomisk buffer som krævet af ”going concern”-hensyn (12 måneders drift) og
           overholdelse af kravene i forordning (ef) nr. 1008/2008 for tilladelse i eu, her-
           under midler til, at selskabet kan indfri de resterende kreditengagementer med
           banken efter gennemførelse af rekapitaliseringen.
      •    selskabet vil afholde sig fra at tilbagebetale ikke-planlagte eller ekstraordinære dele
           af selskabets gæld til andre finansielle kreditorer, herunder aktionærer, forud for
           selskabets indfrielse af sine kreditengagementer med banken.
      •    selskabet vil tilbagebetale mindst dkk 5 mio. på sine kreditengagementer med
           banken senest den 15. februar 2012.
      •    selskabet vil ikke uden bankens forudgående skriftlige samtykke foretage væsent-
           lige træk på sine konti hos danske bank bortset fra som sædvanlig led i den daglige
           drift eller i øvrigt disponere over selskabets aktiver på en måde, som kan have en
           negativ indvirkning på bankens stilling (herunder bankens virksomhedspant og
           modregningsret) i tilfælde af konkurs.
      vi vil anmode bestyrelsen om at bekræfte ovenstående erklæring og medtage dette i
      referatet fra bestyrelsesmødet den 30. januar 2012 og herefter sende dette til banken
      hurtigst muligt efter mødet.
      vi beder dem venligst på dette grundlag bekræfte:
       •   at der kan udbetales løn, og
       •   at de frister, der er anført i opsigelsesbrevet af 13. januar 2012, for endelig og fuld
           betaling af selskabets kreditengagementer med banken kan udsættes til 15. februar
           2012 (for så vidt angår det ovenfor anførte afdrag på dkk 5 mio.) og til inden for
           kort tid efter, at rekapitaliseringen er gennemført (for så vidt angår de resterende
           kreditengagementer).
      vi er overbeviste om, at ovennævnte erklæring tjener det formål, at banken kan afvikle
      vores samarbejde på en ordentlig måde der tager hensyn til vores mangeårige
      samarbejdsrelation og vores respektive interessenters interesser.”
banken godkendte samme dag selskabets udbetaling af løn. bestyrelsen vedtog på et besty-
relsesmøde den 30. januar 2012 en erklæring med samme indhold som gengivet i brevet af 27.
januar 2012, og banken modtog kopi heraf.
                                               - 11 -
danske bank nedskrev den 15. februar 2012 cimber sterlings kreditramme med 5 mio. kr. til
45 mio. kr. i overensstemmelse med erklæringen.
den 20. februar 2012 sendte cimber sterling til danske bank et lånetilsagn fra mansvell om
yderligere 150 mio. kr. i tre trancher på hver 50 mio. kr. ved e-mail samme dag meddelte
danske bank, at tilsagnet ikke levede op til bankens forventninger, og at tilsagnet i den
nuværende form ikke kunne danne grundlag for at trække bankens opsigelse af engagementet
tilbage. parterne holdt den 21. februar 2012 et telefonmøde, og som opfølgning herpå skrev
danske bank ved brev af 22. februar 2012 følgende til cimber sterling (i dansk oversættelse):
      ”opsigelse af cimber sterling a/s’ lånefaciliteter hos danske bank – jf. vores
      telefonmøde tirsdag den 21. februar
      telefonmødet var arrangeret med henblik på at drøfte vedhæftede tegningsgaranti
      dateret den 16. februar 2012 fra mansvell enterprises ltd. til bestyrelsen for cimber
      sterling (”tegningsgarantien”) og i særdeleshed den kendsgerning, at tegningsga-
      rantien er opbygget på en måde, som (i) ikke overholder dansk lovgivning og (ii) ikke
      overholder hverken danske banks krav som anført i bankens brev af 25. januar 2012 til
      cimber sterlings bestyrelse eller de forpligtelseskrav som cimber sterlings bestyrelse
      har haft under overvejelse, og som er afspejlet i referatet fra cimber sterlings seneste
      bestyrelsesmøde den 30. januar 2012.
      alex dyrgaard indledte mødet med at oplyse danske bank om, at der ikke var nogen
      grund til at diskutere tegningsgarantiens mangler, da denne ikke længere var ”på
      bordet”. i stedet arbejde bestyrelsen nu på en anden løsning, hvorved mansvell en-
      terprises ltd. ville tilføre cimber sterling den nødvendige nye kapital på dkk
      150.000.000 som en låneforpligtelse, der skulle frigives i 3 trancher som følger:
      tranche 1: dkk 50.000.000 (opdelt i 2 mindre trancher) i marts 2012
      tranche 2: dkk 50.000.000 i juli 2012
      tranche 3: dkk 50.000.000 i november 2012
      (”låneforpligtelsen”)
      alex dyrgaard forklarede videre, at tranche 1 ville være uden betingelser og øremærket
      til likviditet, der var nødvendig for at fortsætte cimber sterlings drift i marts, hvorimod
      tranche 2 og 3 ville være underlagt visse budget- og resultatmæssige betingelser og
      øremærket til indfrielse af cimber sterlings opsagte lånefaciliteter hos danske bank.
      efter danske banks forespørgsel om baggrunden for det likviditetsbehov til fortsat drift,
      der nævntes i forbindelse med tranche 1 (som ikke var påtænkt i de seneste
      likviditetsbudgetter, der har været forelagt for banken) forklarede alex dyrgaard, at
      grunden til dette er, at det er nødvendigt for cimber sterling at betale visse forfaldne
      kreditorer, som de ikke havde påtænkt at indfri i de seneste budgetter, men som er ved
                                                - 12 -
      at blive aggressive. efter danske banks forespørgsel, oplyste alex dyrgaard videre, at
      mansvell enterprises ltd. ville påtage sig låneforpligtelsen, og at denne ikke ville blive
      garanteret af de ultimative ejere eller understøttet af f.eks. en bankgaranti.
      danske bank informerede alex dyrgaard om, at det skitserede lånetilsagn var uac-
      ceptabelt for danske bank, eftersom cimber sterlings lånefaciliteter hos danske bank
      var blevet opsagt til fuld indfrielse inden den 23. februar 2012, og eftersom banken kun
      har accepteret at overveje en udskydelse af indfrielsesdatoen, fordi cimber sterling
      efter sit seneste bestyrelsesmøde havde informeret banken om, at der var ved at blive
      gennemført en løsning, som (ved hjælp af et bindende og uigenkaldeligt tilsagn fra
      ejerne) ville sikre danske bank fuld indfrielse senest den 30. april 2012.
      den foreslåede låneforpligtelse tilvejebringer på ingen måde en sådan løsning, idet:
           1. tranche 2 og 3 ikke modtages før henholdsvis i juli og november 2012, dvs. lå-
               net hos danske bank ikke vil blive tilbagebetalt inden 30. april 2012.
           2. tranche 2 og 3 er betinget af budget- og driftsmæssige betingelser, som banken
               ikke tror på i betragtning af cimber sterlings historie, dvs. lånetilsagnet er ikke
               et bindende og uigenkaldeligt tilsagn.
           3. lånetilsagnet er ikke garanteret af de ultimative ejere eller understøttet på anden
               måde, dvs. at det ikke giver den krævede sikkerhed, idet mansvell enterprises
               ltd. ikke i øjeblikket er kapitaliseret på en måde, som giver selskabet mulighed
               for at yde lånet i henhold til lånetilsagnet.
           4. tranche 1 påtænkes anvendt til at betale andre forfaldne kreditorer, dvs. cimber
               sterling vil ikke behandle sine kreditorer ens, og lånetilsagnet indebærer derfor,
               at banken indirekte vil finansiere cimber sterlings indfrielse af andre kreditorer
               uden nogen sikkerhed for indfrielse af dens egen gæld.
      alex dyrgaard og regina andersen bekræftede ovenstående forståelse af det foreslåede
      lånetilsagn og tog danske banks afvisning deraf til efterretning. alex dyrgaard
      anmodede om, at cimber sterling fik en ny chance for at vende tilbage til sine ejere
      med henblik på at forsøge at få en alternativ forpligtelse til forelæggelse for danske
      bank.
      danske bank accepterede dette, forudsat at en sådan alternativ forpligtelse forelægges
      skriftligt for banken senest torsdag den 23. februar 2012 inden forretningstids
      ophør. det blev gjort klart over for alex dyrgaard, at for så vidt cimber sterling igen
      undlader at komme med en understøttet og acceptabel forpligtelse, jf. de ovenfor
      skitserede emner, inden den fastsatte frist, vil cimber sterlings lånefaciliteter hos
      banken som nærmere beskrevet i opsigelsesbrevet af 13. januar 2012 blive anset for
      opsagt og dermed være til fuld indfrielse med øjeblikkelig virkning og uden yderligere
      varsel, dvs. at betaling af februar-lønninger ikke kan ske fra cimber sterlings
      lånefacilitet hos banken.”
cimber sterling svarede ved brev af 23. februar 2012 blandt andet følgende (i dansk over-
sættelse):
                                        - 13 -
”opsigelse af cimber sterling a/s’ lånefaciliteter hos
danske bank
vi refererer til deres brev af 22. februar 2012.
vi har med beklagelse noteret os danske banks beslutning om at opsige det 61 år gamle
partnerskab på grund af en strategisk beslutning om ikke at have eksponering mod
luftfartsbranchen.
vi gør vores yderste for at imødekomme danske banks indfrielsesvilkår samtidig med
at vi fokuserer på at sammensætte en bæredygtig finansieringspakke med henblik på
cimber sterlings forsatte drift og fremtid, hvorved cimber sterling bliver i stand til
fuldt ud at afdrage på sin gæld. vores hovedfokus er at sammensætte en fi-
nansieringspakke i et ’going-concern’-scenarie til fordel for alle interessenter, herunder
danske bank.
i øjeblikket består danske banks engagement i cimber af en kreditramme på dkk 45
mio. og et flylån på dkk 31 mio. som sikkerhed for dette engagement har danske
bank et 1. prioritetspantebrev i fly (værdi af fly ca. dkk 43 mio.), et flydende pant på
dkk 75 mio. i cimber sterling og cimber air maintenance center, selskaber med en
samlet årlig omsætning på ca. dkk 2 milliarder og betydelige aktiver, herunder
flykomponenter og lagre værdisat til dkk 87 mio. desuden har banken
selvskyldnerkautioner stillet af cimber air maintenance center, cimber air data,
cimber air-leasing og cimber sterling group. alt i alt mener vi således, at det er
rimeligt at sige, at danske banks samlede eksponering mod cimber sterling er ret
begrænset. derfor er vi forbløffede over danske banks holdning, og vi ville have troet,
at danske bank ville være interesseret i at holde cimber sterling flydende med henblik
på at få fuld tilbagebetaling snarere end at sætte tidsfrister, der er umulige at holde, når
vi samtidig fokuserer på at betale gælden til vores driftskreditorer, således at vi kan
fortsætte driften.
siden den ekstraordinære generalforsamling den 29. juli 2011, hvor mansvell tegnede
sig for 110.500.000 nye aktier ved kontant betaling af dkk 165.750.000, har mansvell
løbende støttet selskabet, når det var nødvendigt, ved at yde finansiering af et yderligere
samlet beløb på til dato dkk 170 mio. med det formål at lette den igangværende
turnaround-proces og omstruktureringen af selskabet, således at det igen kan blive et
overskudsgivende regionalt flyselskab.
rekonstruktionen er i gang og forløber som planlagt, idet adskillige urentable regionale
ruter (københavn til amsterdam og zürich og billund til münchen, dublin og prag)
allerede er blevet bragt til ophør og en anden fra billund til london stopper driften med
udgangen af marts 2012. desuden er en planlagt overdragelse af b737-aktiviteterne
aftalt med jet time, hvorved medarbejdere og de langsigtede leasingforpligtelser
vedrørende boing 737-flyene overdrages til jet time, hvilket betyder, at
transformationen vil være tilendebragt allerede inden udgangen af oktober 2012.
desuden er der planlagt og delvis iværksat en samlet medarbejderreduktion på 190
medarbejdere, hvilket gør cimber sterling til et konkurrencedygtigt selskab med po-
sitive udsigter for 2013.
                                              - 14 -
     siden mansvells tegning af 71,5 % af aktierne i cimber sterling i august har vi nedbragt
     vores kreditramme hos danske bank fra dkk 60 mio. til 45 mio., og flylånet på usd
     12,8 mio. fra 2005, hvor alle betalinger er sket til tiden, er blevet nedbragt fra dkk 34
     mio. til dkk 31 mio.
     som en del af mansvells aktietegning var danske bank, der var stærkt eksponeret, villig
     til at give vedhæftede udtalelse til mansvell, der på det tidspunkt var bekymret over, om
     hovedparten af deres investering skulle anvendes til at nedbringe den eksisterende
     bankrisiko. på det grundlag kan mansvell ikke forstå den nuværende holdning fra
     danske banks side, eftersom mansvell løbende har støttet selskabet og allerede har
     nedbragt danske banks risiko med 20 %.
     som de har fået oplyst, har vi forhandlet vilkårene for en bæredygtig finansierings-
     pakke med vores hovedaktionær mansvell, og i den forbindelse har vi drøftet en ak-
     tieemission (understøttet af mansvell) såvel som en gældskonvertering, som var af-
     spejlet i tilsagnet af 16. februar 2012.
     dette vil imidlertid blive erstattet af et tilsagn fra mansvell om at yde gældsfinansiering
     for et samlet beløb på dkk 150 mio. inddelt i 5 trancher, hvoraf de første 3 trancher
     betales i februar og marts. den 4. tranche betales i juli og den 5. tranche betales i
     november. låneaftalen vil være tilgængelig for banken efter anmodning.
     på grund af den omfattende rekonstruktion af selskabet kan vi ikke afsætte hele den
     første tranche til indfrielse af danske bank uden at bringe driften og selskabets
     overlevelse i fare til skade for alle interessenter.
     vi foreslår følgende indfrielsesplan for vores kreditramme hos danske bank:
     dkk 20 mio. betales senest den 16. april 2012
     dkk 25 mio. betales før den 29. juni 2012
     vedrørende flylånet med sikkerhed i aktiver vil vi forsøge at sælge flyene til og til-
     bagelease dem fra en ekstern udlejer, hvilket bør gøre os i stand til at indfri flylånet hos
     danske bank.
     …
     vi håber, at dette forslag er acceptabelt for danske bank. hvis de mod forventning
     beslutter ikke at acceptere ovenstående indfrielsesplan og fastholder øjeblikkelig ind-
     frielse af restgælden på dkk 76 mio. senest fredag den 29., har bestyrelsen i cimber
     sterling ingen anden udvej end at standse driften af cimber sterling. derfor anmoder vi
     dem om, såfremt de vælger ikke at acceptere vores foreslåede indfrielsesplan, at
     danske banks øverste ledelse bekræfter, at dette virkelig er danske banks holdning.
     såfremt nogen fra danske banks øverste ledelse måtte ønske det, er hele bestyrelsen og
     direktionen til rådighed for personlige møder, når som helst det måtte passe danske
     bank.”
som svar herpå skrev danske bank blandt andet følgende ved brev af 24. februar 2012 til
cimber sterling (i dansk oversættelse):
                                               - 15 -
       ”opsigelse af cimber sterling group a/s’ lånefaciliteter
       hos danske bank
       …
       den afviklingsplan, der nu foreslås af cimber, er stadig uforpligtende og ikke under-
       bygget og er derfor ikke acceptabel for danske bank af de grunde, der blev anført i
       bankens brev af 22. februar 2012. som følge heraf anses cimbers lånefaciliteter hos
       banken, som nærmere beskrevet i opsigelsesbrevet af 13. januar 2012 for opsagt og skal
       dermed indfries fuldt ud med øjeblikkelig virkning, dog således, at banken som en
       sidste gestus over for cimber for nærværende er villig til at acceptere en udskydelse af
       cimbers afvikling som følger:
       kreditramme på dkk 45.000.000
       dkk 5.000.000: til indfrielse senest den 27. februar 2012
       dkk 10.000.000: til indfrielse senest den 27. marts 2012
       dkk 10.000.000: til indfrielse senest den 16. april 2012
       dkk 10.000.000: til indfrielse senest den 27. maj 2012
       dkk 10.000.000: til indfrielse senest den 27. juni 2012
       flylånet på dkk 31.000.000 indfries via en salgs- og tilbageleasingsordning eller på
       anden måde senest den 30. maj 2012.
       den ovenfor tilbudte udskydelse af cimbers indfrielse af de opsagte faciliteter er ikke
       en tilbagekaldelse af opsigelsen (eller et bindende kredittilsagn i nogen henseende) og
       følgelig forbeholder banken sig ret til når som helst og efter eget skøn at kræve fuld
       indfrielse af både kreditrammen og flylånet med øjeblikkelig virkning.
       endelig bedes de bemærke, at for så vidt det lykkes cimber at fremkomme med et
       acceptabelt og dokumenteret tilsagn fra mansvell om at understøtte selskabets evne til
       afvikling, vil danske bank selvfølgelig være villig til at genoverveje den af cimber
       foreslåede indfrielsesplan.”
den resterende kreditramme på 45 mio. kr. blev herefter løbende nedsat i overensstemmelse
med den af banken opstillede indfrielsesplan, uden at der herved opstod overtræk.
afviklingen af engagementet gav ikke anledning til yderligere korrespondance mellem
danske bank og cimber sterling.
cimber sterling group a/s underskrev den 1. marts 2012 en låneaftale med mansvell om
tilførsel af yderligere 150 mio. kr. i fem trancher, der skulle komme til udbetaling i løbet af
2012. udbetalingen af en del af lånet var blandt andet betinget af mansvells godkendelse af
låntagers likviditets- og resultatbudget. lånetranche 1 på ca. 8,9 mio. kr. blev udbetalt
                                                - 16 -
umiddelbart efter låneaftalens indgåelse. cimber sterling havde dog fortsat likviditetspro-
blemer med en række overforfaldne kreditorer, og der var problemer med at få udbetalt
pengene fra mansvell til tiden.
den 14. marts 2012 præsenterede cimber sterling group a/s i en selskabsmeddelelse sin
delårsrapport for 3. kvartal 2012 for 1. maj 2011 – 31. januar 2012 under overskriften ”be-
gyndende effekt af den nye strategiske kurs”, og det anførtes blandt andet:
       ”resultatet for 3. kvartal 2011/12 levede op til ledelsens forventninger. planlagte
       kapacitets- og rutetilpasninger samt den milde vinter forbedrede ebit-resultatet
       fra dkk -146,7 mio. i 2010/11 til dkk -81,5 i 2011/12. forventningerne til
       2011/12 fastholdes med en koncernomsætning på dkk 2,0 mia. og et
       driftsresultat (ebit) i niveauet dkk -160 mio. til dkk -200 mio.
       cimber sterlings strategiplan, som i hovedtræk blev introduceret i halvårsrap-
       porten 2011/12, er nu i færd med at blive implementeret i organisationen. som en
       del af strategien har cimber sterling udfaset den operationelle del af boing 737
       aktiviteten til jet time og fortsætter som en væsentlig aktør på leisure markedet.”
den 27. marts 2012 blev der afholdt et møde i london mellem personer fra cimber sterling
og ihor kolomoyskyi for at drøfte mansvells fortsatte støtte til cimber- koncernen. få timer
forud for mødet havde mansvell meddelt, at mansvell ikke længere ønskede at understøtte
cimber-koncernen. resultatet af drøftelserne på mødet blev, at støtten ville fortsætte, og den
28. marts 2012 blev lånetranche 2 og 3 på ca. 41 mio. kr. udbetalt, hvilket fortsat ikke var
tilstrækkeligt til at løse alle likviditetsproblemer.
kpmg fratrådte som revisor for cimber sterling group a/s den 3. april 2012, og pwc
indtrådte som revisor senere i april.
den 24. april 2012 bemyndigede generalforsamlingen bestyrelsen til at forhøje aktiekapitalen
i cimber sterling group a/s med 300 mio. kr. i form af konvertering af gæld.
den 30. april 2012 blev der udbetalt lønninger med ca. 18,9 mio. kr. samme dag modtog
cimber sterling ca. 12 mio. kr. fra det ukrainske luftfartsselskab aerosvit, der også var ejet af
ihor kolomoyskyi.
                                                - 17 -
der blev endvidere den 30. april 2012 holdt et møde i geneve mellem personer fra cimber
sterling og ihor kolomoyskyi, hvor den fortsatte støtte til selskabet blev drøftet. den 1. maj
2012 besluttede mansvell at opgive støtten til cimber sterling group a/s og koncernens
”turnaround”. da bestyrelsen modtog meddelelse herom, indgav bestyrelsen egenbegæring
om konkursbehandling den 3. maj 2012.
på tidspunktet for konkursens indtræden var kreditrammen nedsat til 20 mio. kr. i overens-
stemmelse med den af banken opstillede indfrielsesplan.
efter konkursens indtræden den 3. maj 2012 gennemførte kurator to virksomhedsoverdra-
gelser. af købesummerne opnået ved disse overdragelser på i alt 29.800.835 kr. overførte
kurator den 4. juni 2012 aconto i alt 25 mio. kr. til danske bank – 8 mio. kr. fra cimber
sterling og 17 mio. kr. fra camc – til nedskrivning af bankens anmeldte krav på
36.949.965,14 kr. samme dag var indgået en aftale om frigivelse af pant i aktiver omfattet af
virksomhedspantet (release-aftale) mellem banken og cimber sterlings og camcs kon-
kursboer. ved aftalen accepterede danske bank, at udbetalingerne var med forbehold for
tilbagesøgning for det tilfælde, at det måtte vise sig, at konkursboerne kan gennemføre krav
om, at danske bank – uanset årsag – helt eller delvist har været uberettiget til at oppebære
provenu, herunder på grund af omstødelige forhold, anfægtelige sikkerheder, forudgående
tiltrædelse af panter m.v.
det er oplyst over for landsretten, at restkøbesummen på 4.800.835 kr. er anvendt til betaling
af konkursboets honorar for arbejdet med de pantsatte aktiver.
der har i sagen været gennemført syn og skøn vedrørende cimber sterlings pantsatte fly med
kendingsbogstaverne ”oy-rjb”, herunder værdien af flyet ved tvangssalg henholdsvis salg
af flyet af et selskab i drift pr. den 24. februar 2012 henholdsvis den 3. maj 2012.
der er enighed mellem parterne om, at den samlede værdi af cimber sterlings reserve-
delslager på konkurstidspunktet var 5.592.736,75 kr., og at den samlede værdi af camc’
reservedelslager var 17.678.922,96 kr. heraf udgjorde værdien af de dele af cimber sterlings
henholdsvis camc’ reservedelslager, der var kompatible med cimber sterlings fly af typen
crj-200, 2.344.621,88 kr. henholdsvis 15.286.203,74 kr.
                                              - 18 -
kurator rejste tilbagebetalingskravet i denne sag over for danske bank ved brev af 2. april
2013.
der er i sagen fremlagt opgørelser udarbejdet af bdo statsautoriseret revisionsaktieselskab
over nedbringelsen af virksomhedspantet under nærmere angivne forudsætninger og
oversigter over forfaldne og ikke betalte indkøbsfakturaer.
sagsøgernes principale påstand 1 omfatter sagsøgernes respektive tilbagesøgningskrav i
henhold til den indgåede release-aftale samt cimber sterlings omstødelseskrav. tilbage-
søgningskravet omfatter værdien af solgte flyreservedele og – hvis sikkerhedsrammen under
virksomhedspantet var fuldt nedbragt forud for konkursen – tillige værdien af de øvrige
virksomhedspantsatte aktiver. omstødelseskravet gøres alene gældende som konsekvens af
den fulde nedskrivning af danske banks sikkerhedsramme under virksomhedspantet. til-
bagesøgningskravet påstås forrentet fra udbetalingstidspunktet, og omstødelseskravet påstås
forrentet fra det tidspunkt, hvor kravet er rejst over for danske bank.
den subsidiære påstand 1 omfatter sagsøgernes fælles tilbagesøgningskrav samt cimber
sterlings omstødelseskrav. den principale påstand 2 er nedlagt for at opnå en afklaring på
eventuelle tilbageværende virksomhedspantsatte aktiver samt de hos kuratellet henstående
beløb hidrørende fra salg af virksomhedspantsatte aktiver.
retsgrundlag
af tinglysningslovens § 47 c om virksomhedspant fremgår:
      ”§ 47 c. indehaveren af en erhvervsvirksomhed kan ved anvendelse af skadesløsbrev
      eller ejerpantebrev underpantsætte, hvad virksomheden ejer og fremtidig erhverver
      (virksomhedspant), jf. stk. 3 og 4. pantsætning er ikke til hinder for, at aktiver, bortset
      fra fordringer, udskilles ifølge regelmæssig drift af virksomheden.
      stk. 2. virksomhedspant skal tinglyses for at opnå beskyttelse mod aftaler, der i god tro
      indgås med pantets ejer, og mod retsforfølgning. skadesløsbreve som nævnt i stk. 1 kan
      ikke overdrages særskilt.
      stk. 3. virksomhedspant kan omfatte
      1) simple fordringer hidrørende fra salg af varer og tjenesteydelser,
                                              - 19 -
      2) lagre af råvarer, halvfabrikata og færdigvarer,
      …
      4) driftsinventar og driftsmateriel,
      5) drivmidler og andre hjælpestoffer,
      …
      7) goodwill, domænenavne og rettigheder i henhold til patentloven, varemærkeloven,
      designloven, brugsmodelloven, mønsterloven, ophavsretsloven og lov om halvleder-
      produkters udformning (topografi) og
      …
      stk. 4. uanset stk. 3 omfatter virksomhedspant ikke
      …
      5) luftfartøjer og aktiver, der kan omfattes af en panteret i luftfartøjer i medfør af §§ 1,
      22 og 24 i lov om registrering af rettigheder over luftfartøjer.
      …”
stk. 4, nr. 5 var tidligere stk. 4, nr. 6.
tinglysningslovens § 47 c blev indsat ved lov nr. 560 af 24. juni 2005 om ændring af
tinglysningsloven, konkursloven og andre love. af bemærkningerne til lovforslaget, jf.
folketingstidende 2004/2005, tillæg a, side 7399 og 7408 fremgår:
      ”til § 47 c
      …
      panthaverens tiltrædelse af pantet vil i praksis kunne have mange former. de
      inddrivelsesformer, der er hjemlet i retsplejeloven, herunder udlæg i løsøre og
      indrivelse af fordringer i medfør af § 538a, indebærer, at panthaveren har tiltrådt
      sit pant, jf. bemærkningerne nedenfor til lovforslagets § 3 om den foreslåede
      ændring af retsplejelovens § 538 a. det gælder også, hvis pantet realiseres inden
      for konkurslovens rammer.
      ud over i de ovenfor nævnte tilfælde, hvor panthaverens fyldestgørelse følger
      direkte af lovgivningen, kan panthaveren (f.eks. et pengeinstitut) tiltræde pantet
      ikke kun ved at kræve betaling til sig på de pantsatte fordringer, jf. retsplejelovens
      § 538a, men også ved at hindre pantsætteren i at råde over summer, der indbetales
      på pantsatte fordringer på pantsætterens egen konto (f.eks. ved gradvis
      nedsættelse af trækningsretten på en kassekredit), hvor indbetalinger på
      fordringerne finder sted, vil det kunne udgøre en tiltrædelse af pantet, således at
      indbetalingerne er udtryk for, at den sikkerhedsmæssige ramme, der udgøres af
      pantet, er anvendt i tilsvarende omfang,
      der vil endvidere foreligge tiltrædelse af pantet, hvis panthaveren meddeler
      pantsætteren, at denne ikke længere har panthaverens samtykke til at sælge sit
      varelager ifølge regelmæssig drift. forudsætningen for en sådan meddelelse er, at
      der foreligger en misligholdelse af aftaleforholdet, der hjemler, at panthaveren
                                                 - 20 -
      træder til sit pant. panthaverens tiltrædelse kan ikke sammenlignes med
      almindelig panteretlig rådighedsberøvelse og kravene hertil. det er således ikke
      noget krav, at tiltrædelsen er effektiv i den forstand, at pantsætteren faktisk er
      berøvet muligheden for at råde over aktiverne i forhold til tredjemand. tredje-
      mand vil derfor i dette tilfælde, uanset panthaverens tiltrædelse af pantet ved
      meddelelse til pantsætteren, kunne være i god tro om, at aktiver, der erhverves fra
      pantsætteren, udskilles ifølge regelmæssig drift, og derfor vinde ret ovet
      panthaveren. i det sidstnævnte tilfælde vil panthaverens tiltrædelse af panteretten i
      de pågældende aktiver efter omstændighderne næppe være udtryk for, at
      panthaveren herved har anvendt den sikkerhedsmæssige ramme.
      panthaveren vil kunne sikre sin ret over for tredjemand ved f.eks. at foretage
      udlæg i de pantsatte aktiver.
      …
      til stk. 4, nr. 6 [nu nr. 5]
      efter den foreslåede regel i nr. 6 kan et virksomhedspant ikke omfatte luftfartøjer
      og aktiver, der kan omfattes af en panteret i luftfartøjer i medfør af §§ 1, 22 og 24
      i lov om registrering af rettigheder over luftfartøjer (lovbekendtgørelse nr. 620 af
      15. september 1986 om registrering af rettighder over luftfartøjer som senest
      ændret ved lov nr. 1082 af 20. december 1995, flyregistreringsloven). reglen
      tilsigter at undtage alle luftfartøjer, uanset om de er registreret efter danske regler
      eller ej.
      rettigheder over luftfartøjer, som er indført i det nationalitetsregister, der er
      omhandlet i luftfartsloven, skal registreres for at opnå beskyttelse over for aftaler
      om luftfartøjet og mod retsforfølgning. panteretten omfatter også det tilbehør, der
      er anbragt i luftfartøjet, jf. flyregistreringslovens § 22. endvidere følger det af
      flyregistreringslovens § 24, stk. 1, 1. pkt., at en panteret eller lignende
      sikkerhedsret, som tillige omfatter reservedele, der tilhører luftsfartøjets ejer og
      ikke i forevejen er særskilt behæftet, kan registreres. det i §§ 22 og 24 nævnte
      tilbehør kan ikke pantsættes efter den foreslåede ordning om virksomhedspant,
      uanset om det er omfattet af en panteret i luftfartøjet, særskilt behæftet eller
      ubehæftet.”
lovforslaget var udarbejdet på grundlag af betænkning nr. 1459/2005 om virksomhedspant,
og det fremgår af lovforslagets almindelige bemærkninger, jf. side 7370, at justitsministeriet
kunne tilslutte sig udvalgets grundlæggende synspunkter og forslag, og at lovforslaget var
udformet i overensstemmelse hermed. i betænkningen side 131 f er anført følgende:
      ”2.9.5. luftfartøjer
      …
      det er udvalgets opfattelse, at luftfartøjer og tilhørende materiel ikke bør kunne om-
      fattes af et virksomhedspant, uanset at aktiverne efter omstændighederne ville kunne
      karakteriseres som varelager eller driftsinventar og driftsmateriel. det ville være
      uhensigtsmæssigt, hvis rettighedshavere kun skulle undersøge luftfartøjsregisteret for at
                                               - 21 -
     konstatere ejerskabet til luftfartøjet, men både luftfartøjsregisteret og personbogen for at
     undersøge, om luftfartøjet er pantsat.
     selvom visse nærmere reservedele er særskilt behæftet og derfor ikke kan pantsættes
     sammen med luftfartøjet efter flyregistreringslovens § 22, bør reservedelene af klar-
     hedshensyn ikke kunne være omfattet af et virksomhedspant.
     udvalget foreslår derfor en regel, der går ud på, at luftfartøjer og aktiver, der kan
     omfattes af en panteret i luftfartøjer i medfør af flyregistreringslovens §§ 1, 22 og 24,
     ikke kan omfattes af et virksomhedspant.”
videre anføres i betænkningen, side 158 ff.:
     ”4.4.2. panthaverens tiltrædelse af pantet
     …
     det må antages at følge af princippet om, at pantebrevets pålydende værdi danner
     rammen for fyldestgørelse i det pantsatte, at i det omfang panthaveren tiltræder pantet,
     anvender panthaveren den sikkerhedsmæssige ramme, der fremgår af skadesløsbrevet.
     nye aktiver vil blive omfattet af panteretten, efterhånden som de erhverves af
     pantsætteren, uanset at panthaveren har tiltrådt panteretten i alle eller nogle af pant-
     sætterens bestående aktiver. skadesløsbrevets ramme vil dog udgøre den værdimæssige
     grænse for panthaverens fyldestgørelse i pantet.
     …
     4.4.2.2. udvalgets overvejelser
     udvalget har overvejet, under hvilke omstændigheder panthaveren kan siges at have
     tiltrådt sit pant. panthaverens tiltrædelse af pantet vil i praksis formentlig kunne have
     mange former.
     for det første må de inddrivelsesformer, der er hjemlet i retsplejeloven, herunder om
     udlæg i løsøre og om inddrivelse af fordringer i medfør af § 538 a, jf. ovenfor, efter
     udvalgets opfattelse være udtryk for, at panthaveren har tiltrådt sit pant. det må efter
     udvalgets opfattelse ligeledes gælde, hvis pantet realiseres inden for konkurslovens
     rammer.
     for det andet bør der i andre tilfælde efter udvalgets opfattelse lægges vægt på, om
     panthaveren har frataget pantsætteren rådigheden over en bestemt gruppe af aktiver. ud
     over i de ovenfor nævnte tilfælde, hvor panthaverens fyldestgørelse følger direkte af
     lovgivningen, bør det være tilfældet, hvis panthaveren (et pengeinstitut) ikke kræver
     betaling til sig, jf. retsplejelovens § 538 a, men hindrer pantsætteren i at råde over
     summer, der indbetales på pantsatte fordringer på pantsætterens egen konto. hvis
     panthaveren herved hindrer pantsætteren i at trække på den konto (f.eks. ved gradvis
     nedsættelse af trækningsretten på en kassekredit), hvor indbetalinger på fordringerne
     finder sted, bør det kunne udgøre en tiltrædelse af pantet, således at indbetalingerne er
     udtryk for, at panthaveren har anvendt den sikkerhedsramme, der udgøres af pan-
                                                - 22 -
      tebrevet. i det tilfælde, hvor panthaveren har hindret træk på kontoen og har sikret sig
      indbetalinger på 0,5 mio. kr. på et pantebrev med en ramme på 1 mio., vil panthaveren
      således kun have krav på en del af de udestående fordringer svarende til 0,5 mio. kr. har
      disse udestående fordringer en værdi på 0,6 mio. kr., vil de øvrige kreditorer således
      kunne fyldestgøre sig i udestående fordringer til en værdi af 0,1 mio. kr.
      for det tredje bør der efter udvalgets opfattelse foreligge tiltrædelse af pantet, hvis
      panthaveren pga. en misligholdelse af aftaleforholdet meddeler pantsætteren, at denne
      ikke længere har panthaverens samtykke til at sælge sit varelager ifølge regelmæssig
      drift.”
af flyregistreringslovens § 24, jf. nu lovbekendtgørelse nr. 1035 af 28. august 2013, fremgår:
      ”en panteret eller lignende sikkerhedsret, som tillige omfatter reservedele, der tilhører
      luftfartøjets ejer og ikke i forvejen er særskilt behæftet, kan registreres. når reser-
      vedelene er oplagret her i riget eller i en stat, som har tiltrådt genèvekonventionen af
      1948, og deres art, omtrentlige antal og opbevaringsstedet angives i dokumentet eller et
      til dette knyttet bilag. ved ethvert sådant lager skal findes et opslag, hvoraf fremgår
      behæftelsen og kreditors navn, samt hvor retten er registreret.
      stk. 2. har en sådan pantsætning fundet sted, er pantsætteren pligtig at drage omsorg
      for, at lagerets størrelse ikke forringes væsentligt. retsforfølgning imod dele af lageret
      kan ikke finde sted uden samtykke af bedre prioriterede rettighedshavere.
      stk. 3. sikkerhedsretten i reservedelslageret bortfalder senest tre måneder efter, at den
      er ophørt for luftfartøjets vedkommende, medmindre indehaveren af sikkerhedsretten
      inden udløbet af dette tidsrum har indledt retsforfølgning i anledning af sit krav og uden
      ufornødent ophold fremmer denne til opnåelse af fyldestgørelse.
      stk. 4. til reservedele henregnes dele af luftfartøjer, motorer, propeller, radioudstyr,
      instrumenter og andre ting, som opbevares med det formål at anbringes i luftfartøjer til
      erstatning for dele eller tilbehør, som udskiftes.”
af forarbejderne til loven fremgår blandt andet følgende vedrørende § 24 af betænkning nr.
180/1957 angående en lovgivning om registrering af rettigheder over luftfartøjer, s. 19 f.:
      ”til § 24
      …
      lagre af reservedele har ofte en værdi, som andrager adskillige millioner kr., og spiller
      derfor en meget betydelig rolle ved kreditgivningen. sådanne lagre repræsenterer
      tilbehør i videre forstand til et luftfartsselskabs luftflåde – hvorved erindres, at denne
      jævnlig vil være behæftet under eet. på den anden side medfører den omstændighed, at
      tilbehøret ikke er knyttet til noget bestemt luftfartøj, at der må opstilles særlige
                                                - 23 -
       betingelser for anerkendelsen af panterettigheder og andre sikkerhedsrettigheder i et
       reservedelslager…
       …
       det må også betones, at sikkerheden i lageret alene anerkendes som accessorisk, således
       at hvis alle de pantsatte luftfartøjer udgår af pantesikkerheden, kan denne ikke
       opretholdes særskilt for lageret, jfr. paragraffens 3. stk., hvorved man undgår, at
       reglerne om stiftelse af underpant i løsøre omgås ved, at et lager pantsættes i forbindelse
       med et luftfartøj, hvorefter dette relakseres af pantet. af praktiske grunde har man dog
       ment at kunne tillade, at panteretten i lageret består 3 måneder, efter at de sammen med
       dette pantsatte luftfartøjer er udgået af sikkerheden. derefter bortfalder sikkerheden i
       lageret – med den i paragraffen nævnte undtagelse – automatisk, således at en eventuel
       opretholdelse af sikkerhedsretten må forudsætte, at der enten inddrages andre
       luftfartøjer under denne, eller at der stiftes en ny panteret i overensstemmelse med
       reglerne om underpant i løsøre.”
forklaringer
der er under sagen afgivet forklaringer af jacob krogsgaard, alex dyrgaard, jørgen lin-
degaard, advokat ole borch, finn l. meyer, vilhelm hahn-petersen, jan olof palmér, per
sloth, jesper thorup, henrik hoffmann, arne steen lorentzen, gert mortensen og bo schou-
jacobsen.
jacob krogsgaard har forklaret blandt andet, at han var administrerende direktør i cimber
sterling fra 1. januar 2010 til 31. august 2011. inden kapitaludvidelsen i sommeren 2011 var
cimber sterling hårdt presset og havde mange ubetalte kreditorer. de havde kontakt med
danske bank ugentligt, somme tider flere gange om ugen. banken fik en ugentlig rapport
med oversigt over likviditet og salg. hvis ikke selskabet fik tilført kapital, måtte selskabet
lukke. da mansvell trådte ind som aktionær, blev han ansvarlig for cimber sterlings
kommercielle aktiviteter og stedfortræder for jan palmér. han deltog herefter ikke længere i
møder med danske bank, men fik fyldestgørende referater fra møderne.
forhandlingerne med mansvell foregik om natten. de sad i bestyrelsesmøde og vidste ikke,
om de var købt eller solgt. da gregory gurtovoy blev inddraget, var der dog ingen problemer,
og der blev indgået en aftale. det er rigtigt, at der skulle bruges yderligere 100 mio. kr. ud
over kapitaltilførslen på 165 mio. kr. mansvells tilførsel af de oprindelige 165 mio. kr. var
forsinkede, og da pengene kom, blev de prioriteret. de havde lavet en lang liste over
prioriterede kreditorer. ingen af de finansielle kreditorer fik i første omgang betaling. mange
                                               - 24 -
af selskabets regninger vedrørte vedligeholdelse af flyflåden, og samtidig var deres kreditorer
blevet hurtigere til at fakturere. de havde lavet betalingsaftaler med mange af kreditorerne
hen over sommeren, mens de ventede på pengene fra mansvell. kreditorerne var blevet mere
aggressive, og de oplevede, at flere nedsatte deres kredittid fra 30 dage til 15 dage. de havde
håbet på, at det ville ændre sig, når kapitaltilførslen faldt på plads, men det gjorde det
desværre ikke.
pengene fra mansvell kom som regel senere end aftalt, i mindre bidder end aftalt og ikke fra
den forventede kant, men de kom altid. de vidste, at der var mange penge bag mansvell. det
kunne de se af regnskaberne og høre fra deres søsterselskaber. deres søsterselskaber var
amg, skyways og goiania. når der kom penge fra mansvell, kom de gennem
søsterselskaberne. manden bag mansvell, ihor kolomoyskyi, havde brugt 1 mia. kr. på at
understøtte aerosvit, som han også havde interesser i.
mansvells indledningsvise indskud på 165 mio. kr. var fastsat ud fra, at mansvell højst måtte
eje 70 %, hvis børsnoteringen skulle bevares. de var fra første færd klar over, at der skulle
yderligere 100-150 mio. kr. til. det var ifølge gregory gurtovoy vigtigt for mansvell, at deres
indskud ikke blev brugt til at betale banken, idet banken skulle fortsætte med at deltage i
risikoen. den midlertidige sæsonkredit på 10 mio. kr., som danske bank havde ydet, blev dog
indfriet. da mansvell var trådt ind i ejerkredsen, besluttede de, at danske bank ikke længere
skulle have ugentlige informationer om cimber sterlings finansielle situation, men alene
kvartalsrapporter som alle andre. senere gik de dog over til at give banken månedsrapporter.
danske bank havde gennem en længere periode sagt, at banken ikke længere ønskede at være
eksponeret i flybranchen. det var mansvell bekendt med. banken ville gerne være
behjælpelig i en overgangsperiode, men ville forbeholde sig sin stillingtagen afhængig af,
hvem cimber sterlings nye samarbejdspartner måtte blive. banken interesserede sig meget
for, hvem der ville blive den fremtidige ejer, og banken var meget interesseret i at finde ud af,
hvem mansvell var. da der var gennemført en fusionskontrol i norge, fik de en del
baggrundsviden fra den norske redegørelse. han ved ikke, om mansvell så danske banks
udkast til erklæring om, at banken ikke ville kræve kreditten indfriet, når mansvell indtrådte.
reelle drøftelser om en ny bankforbindelse begyndte først i slutningen af september 2011,
men de kom aldrig på et planlagt ”road show” rundt til andre banker. de talte med spar nord
                                              - 25 -
og nordea, men da luftfart på det tidspunkt ikke var så attraktivt, blev der ikke nogen aftale.
gregory gurtovoy, der arbejdede for ihor kolomoyskyi, som ejede privatbank i ukraine,
havde en forestilling om, at man nemt kunne lave en aftale med en ny bank.
på et møde i efteråret 2011 bad danske bank om inden nytår 2011/2012 at modtage en plan
for afvikling af engagementet.
han introducerede jan palmér for danske bank på mødet den 14. oktober 2011. han husker
ikke, om de på mødet drøftede aftalen om et oplæg til afvikling af engagementet, men der
kom et brev herom efterfølgende. de var ikke i tvivl om, at de inden nytår skulle præsentere
en plan for afviklingen.
rykkeren fra sparbank den 14. oktober 2011 vedrørte et ordinært afdrag på et lån, som
cimber air-leasing a/s havde hos sparbank. sparbank fik efterfølgende pengene.
deres treasury manager, ivan pedersen, havde lavet nogle budgetmæssige fremskrivninger,
men de tog ikke højde for kommercielle beslutninger om f.eks. at lukke ruter. derfor kunne
fremskrivningerne se for pessimistiske ud. alex dyrgaard lavede sine egne likvidi-
tetsbudgetter, og derfor spurgte han alex dyrgaard om, hvad hans konklusion var. han
ønskede med sin e-mail af 25. november 2011 at supplere det, som jan palmér havde skrevet.
han tænkte ikke dengang, at cimber sterling ville gå ned. man kunne ikke forudsætte, at
aerosvit og andre betalte til tiden, og der var også det problem, at kreditorernes tålmodighed
var blevet mindre. de fik rådgivning fra advokat ole borch fra bech-bruun, og essensen af
rådgivningen var, at de ikke skulle smide håndklædet i ringen, fordi de havde en realistisk
plan for at fortsætte driften, og fordi pengene fra mansvell altid var kommet, selv om det var
med forsinkelse. han var på daværende tidspunkt af den opfattelse, at tilsagnet og viljen var
til stede hos mansvell.
skat gjorde udlæg for ubetalte skatter i december 2011. de var på det tidspunkt ca. 2
måneder bagud med betalingerne til skat. da de blev sat under observation af skat, gik de
med på kun at være bagud med ca. en måneds skattebetaling. ved konkursens indtræden var
de ajour med betalingerne til skat.
                                              - 26 -
rejsegarantifonden stillede krav til cimber sterling om en udvidet garanti på baggrund af en
økonomisk vurdering. selskabet skulle løbende sende rapporter til rejsegarantifonden for at
vise hvor stor risiko, fonden havde. det gjaldt kun kreditkortomsætningen. dette blev drøftet
på møder i cimber sterling group a/s’ audit committee, hvor vidnet ofte deltog i mangel af
en cfo.
revisor havde i forbindelse med halvårsårsregnskabet nogle kritiske bemærkninger, men en
del af dem var urimelige og blev afvist. revisor mente, at der skulle foretages nogle
nedskrivninger på flyflåden, som ikke var forenelige med den måde, som cimber-koncernen
havde valgt at værdiansætte flyflåden. bestyrelsesmedlem jesper jarlbæk var selv revisor, og
han tog ofte diskussionen med revisor om dette punkt. der var også diskussioner om revisors
honorar.
det kostede likviditet for cimber sterling at afvikle aktiviteterne med boeing-fly. der var tale
om charterflyvninger, som i højere grad er forudbetalt lang tid i forvejen, hvorfor det koster
på likviditeten at komme ud af en sådan forretning. det skulle gøres meget omhyggeligt og i
dialog med selskabets partnere.
pr. 3. januar 2012 tiltrådte en ny russisktalende cfo fra riga, martins antonovics, som
tidligere havde været direktør i air baltic. det var ikke nogen selvfølge, at selskabet skulle
have privatbank som ny bank. de skulle selv tage initiativ hertil, og der blev udarbejdet en
masse materiale til privatbank. der blev oprettet en konto i privatbank, men der blev ikke
opnået en kreditfacilitet i banken. privatbank måtte ikke overtage ”askeskylånet” for myn-
dighederne, da de i ejerstrukturen var for tætte på cimber sterling.
han talte ad flere omgange, både før og efter mansvell kom ind, med advokat ole borch og
advokat regina andersen fra bech-bruun om bestyrelsesansvar. det var i den forbindelse
afgørende, at de havde en aftale med en udefrakommende, der skulle komme med penge.
i slutningen af 2011 eller begyndelsen af 2012 prioriterede selskabet fortsat sine betalinger.
ved lønudbetalinger måtte der trækkes på kreditten i danske bank, og det var nødvendigt at
spare op hen over måneden til lønudbetalingen og betaling af skat. der var derfor altid nogle
kreditorer, som først blev betalt i den følgende måned. de spurgte banken, om det var i orden
                                              - 27 -
at udbetale januarlønnen, idet selskabet havde fået brev om, at banken skulle godkende
udbetalingen. han ved ikke, om planen for afvikling af bankens engagement ikke var
udarbejdet, eller om den ikke levede op til bankens krav. i januar 2012 var der et svingende
antal ”groundede” fly, da der ikke var råd til reparationer eller reservedele. under normale
omstændigheder ville man have en kreditramme hos leverandørerne, men leverandørerne var
begyndt at kræve forudbetaling, før reservedelene blev sendt.
han var ikke med til møderne med banken i 2012. det var jan palmér, martins antonovics og
alex dyrgaard, som deltog. de fik i januar 2012 en ordning på plads med danske bank, som
var en opblødning i forhold til bankens krav. ivan pedersen og martins antonovics styrede
fortsat cimber sterlings konto hos danske bank, herunder udbetalinger fra den. selskabet fik
et brev fra danske bank om, at der ikke måtte betales nogen regninger, hvilket var
uacceptabelt. bestyrelsen brugte lang tid på at besvare brevet. det er hans opfattelse, at
banken var fuldt sikret med sit virksomhedspant og pant i fly, hvilket de skrev til banken den
23. februar 2012. de anså flyreservedelene for omfattet af bankens virksomhedspant.
selskabets forslag til afviklingsplan blev tiltrådt i ændret form af banken. bankens brev af 24.
februar 2012 rummede et bedre tilsagn om nedtrapningen end frygtet, og det gjorde det lettere
at få penge fra mansvell. de var positivt overraskede over, at banken trods alt ville være med
til det. nedtrapningen blev lagt ind i cimber sterlings likviditetsbudget. de troede fortsat på
det tidspunkt, at cimber sterling ville leve videre. nedtrapningen af kreditten medførte, at
andre kreditorer ikke blev betalt. i marts-april 2012 blev der indgået endnu en aftale om
udbetaling af 150 mio. kr. fra mansvell, som danske bank ikke kunne acceptere, da
udbetalingen af de sidste trancher var betinget af en række driftsmæssige mål for cimber
sterling, og da selskabet havde en historik med ikke at overholde performance-krav. han
mener ikke, at danske bank nogensinde har talt om konkurs.
lønnen for marts 2012 blev som de andre måneder betalt ved, at de sparede op. på besty-
relsesmødet den 13. marts 2012 var det fortsat deres opfattelse at mansvell ville støtte cimber
sterlings ”turnaround”. de drøftede, om de skulle finde flere samarbejdspartnere. da han
modtog e-mailen af 16. marts 2012 fra martins antonovics, var det hans opfattelse, at det var
lykkedes at køre selskabet videre, men at de skulle bruge – og kunne forvente at få – de
nødvendige tilførsler fra mansvell. ultimo marts 2012 mente han fortsat, at de var på rette
spor med restruktureringsplanen.
                                                - 28 -
han kendte ikke til mødet i london den 27. marts 2012. det var kun udvalgte bestyrelses-
medlemmer, der var inviteret. mansvell havde sendt et brev til dem om, at mansvell ikke ville
støtte cimber sterling længere, men brevet blev trukket tilbage efter mødet i london, og
mansvell udbetalte penge på ny.
de fandt ud af, at der var en kulturforskel i måden at drive forretning på. i aerosvit var der
ikke betalt løn til de ansatte i 7 mdr., så de mødte ikke den store forståelse hos mansvell, når
de forklarede om problemerne med at komme blot en enkelt dag bagud med lønudbe-
talingerne. jørgen lindegaard forsøgte at forklare det, og ham blev der lyttet meget til.
i den periode kunne man ikke uden videre føre hård valuta ud af ukraine. betalinger skulle
ske som betaling for ydelser. de havde en evindelig diskussion om, hvor mange penge
cimber sterling skulle bruge for at være levedygtig. der var brug for 100-150 mio. kr. for at
komme igennem 2012, hvis man ikke betalte de finansielle kreditorer. hvis de finansielle
kreditorer også skulle betales, skulle man bruge 300 mio. kr. de finansielle kreditorer
inkluderede långivende aktionærer i cimber sterling, herunder karsten ree.
han var med til mødet i geneve den 30. april 2012. direktionen var også med. mødet var
specielt, da kommunikationen med ihor kolomoyskyi foregik gennem gregory gurtovoy, der
talte russisk. der havde været en ekstraordinær generalforsamling i cimber sterling få dage
forinden, hvor der var sket konvertering af 300 mio. kr. til aktiekapital. efter mødet kom der
penge den 30. april 2012, og så kunne de køre løn.
den 1. maj 2012 kom der et brev fra mansvell om, at mansvell ikke ville støtte cimber
sterling længere, og det var anledningen til konkursen. det kom som en overraskelse, at der
ikke ville komme flere penge. det er de færreste, der betaler løn og lukker dagen efter. det
var hans opfattelse, at de var på rette spor med rekonstruktionen.
camc’s indtægter stammede primært fra salg af vedligeholdelsesydelser til cimber sterling.
camc solgte også vedligeholdelsesydelser og reservedele til selskaber uden for koncernen.
cimber sterling havde indtægter fra en charterkontrakt med atlantis rejser om flyvning med
et boeing-fly. atlantis rejser skulle deponere godt en mio. kr. ad gangen en uge inden
                                               - 29 -
flyvningen. sas betalte ca. 10 mio. ad gangen for ”wetleases”. cimber sterling fløj også med
et boeing-fly for aerosvit på ruten københavn-kiev, hvortil der blev solgt billetter, og hvor
aerosvit skulle betale for de billetter, der ikke blev solgt. de havde store indtægter fra
dankortbetalinger via deres hjemmesider, og der var også salg under flyvningerne og fra
karup og sønderborg lufthavne med betaling for f.eks. tung bagage. i lagerafstemningen er
der visse varer, som er en del af en fællesmængde, der kan bruges på flere flytyper, f.eks. fedt
og smøreolie. der var samarbejdsaftaler selskaberne imellem, og der blev sendt fakturaer hver
uge.
mtu, nævnt i bestyrelsesmødereferat af 24. februar 2011, er leverandør af større service-
reparationer på flymotorer. det koster typisk 1 mio. usd, og man får normalt en lånemotor
under reparationen. der blev indgået en betalingsaftale med mtu, hvor de indefrøs skyldige
omkostninger eller afdrog over tid, så motoren kunne udleveres og flyve penge hjem. han ved
ikke, om denne kredit stod som forfalden i bogholderisystemet, men det vil han tro. det var
mest udbredt med betalingsaftaler, før mansvell kom ind, men de blev også brugt
efterfølgende. der blev også indgået den slags aftaler med provinslufthavnene. der blev
skelnet mellem driftskritiske kreditorer og andre kreditorer. de var f.eks. tvunget til at betale
for tankning af fly i lufthavne for at kunne fortsætte driften. ser man på cimber sterlings
samlede omsætning på ca. 2 mia. kr. om året, kan f.eks. 100 mio. kr. i overforfaldne kreditorer
godt oversættes til en forsinkelse på ca. 14 dage på alle kreditorer.
alex dyrgaard har forklaret blandt andet, at han har været i cimber siden 1996. i foråret 2011
var han head of legal og ansvarlig for flyleases samt køb og salg af fly. han har tidligere
været cfo og stod den gang for kontakten til danske bank. han havde i flere år været
bekendt med, at engagementet med danske bank skulle stoppe. banken ville ikke være i
luftfartsbranchen mere, men banken havde tålmodighed. de havde haft danske bank siden
stiftelsen, hvor den hed handelsbanken, og de blev behandlet ordentligt af banken. de
overvejede ham bekendt ikke, om banken ville indgive konkursbegæring mod dem.
hvis mansvell ikke var trådt ind i ejerkredsen, var cimber sterling gået konkurs. der var
problemer med at betale leverandørerne til tiden, og der blev derfor indgået betalingsaftaler
med deres store leverandører, blandt andet mtu, der var et tysk selskab, som udførte ved-
ligeholdelse og eftersyn af deres flymotorer. selv om der var indgået en betalingsaftale, ville
                                                - 30 -
kravet stadig optræde som forfaldent i cimber sterlings bogholderisystem. hver af de aftalte
betalingsrater ville også stå som forfaldne, så det krævede lidt bogholderimæssig snilde at
styre.
de arbejdede med mansvells indtræden i foråret/sommeren 2011, men han var ikke selv med
i dialogen med mansvell. mansvell indskød 165 mio. kr. , da det var grænsen for, hvor meget
mansvell måtte eje under børsnoteringen. der skulle yderligere 100 mio. kr. til for at
overkomme de finansielle problemer, og det var mansvell villig til at skyde ind. de første 165
mio. kr. blev brugt til at betale en række af de overforfaldne kreditorer, men ikke dem alle. de
resterende udeståender på ca. 100 mio. kr. udgjorde ikke et voldsomt beløb i forhold til
cimber sterlings årlige omsætning på ca. 2 mia. kr., men det var alligevel et stort beløb. det
er ikke helt forkert at sige, at det svarede til, at de var 14 dage bagud med alle kreditorer. de
betalte fortsat ikke alle kreditorer men foretog en prioritering, og de fortsatte med at anvende
betalingsaftaler. de troede, at de ved at blive kapitaliseret kunne forhandle sig frem til bedre
vilkår med kreditorerne, men det kunne de ikke. kreditorerne strammede snarere vilkårene.
de yderligere 100 mio. kr. var beregnet ud fra en forudsætning om alt andet lige og således
ikke ud fra forringede eller bedre kreditvilkår. driften i cimber sterling var
underskudsgivende, så der skulle løbende finansiering til.
i forbindelse med mansvells indtræden var der lavet due dilligence og opstillet budgetter.
efteråret 2011 blev brugt på at udarbejde en ny strategi med den nye direktør, der startede den
1. oktober 2011. i begyndelsen af 2011 havde de fået en overgangsfinansiering på plads med
deltagelse af aktionærer og kunder, herunder sas, og danske bank gav en midlertidig
sæsonkredit. mansvell ville have en erklæring fra danske bank om, at banken ikke ville
benytte mansvells indtræden til at opsige og kræve indfrielse af kreditengagementet. det fik
mansvell, men banken ville dog have indfriet sæsonkreditten forud for de andre långivere.
den 23. november 2011 deltog han og jan palmér i et møde med danske bank. han husker
ikke, at meldingen var så hård, som det fremgår af bankens interne mødereferat, men det blev
aftalt, at banken skulle have et oplæg til afvikling af engagementet inden nytår. han sendte
den 28. november 2011 pr. e-mail internt i cimber sterling et likviditetsbudget for perioden
november 2011 til december 2012. det var ikke et færdigt budget. han opridsede i sin e-mail
nogle forudsætninger, og man skal lægge mærke til, at der er et ”cash flow” fra driften på 58
                                               - 31 -
mio. kr. opgaven var at bedre dette til f.eks. 10 % af omsætningen, så det kunne stige til 200
mio. kr. på det tidspunkt forudsatte de, at de skulle betale lån tilbage til aktionærerne.
investeringsaktiviteterne i budgettet vedrører flyvedligeholdelse.
de fik besøg af skat i forbindelse med en begæring om udlæg. camc sendte hver måned
en faktura til cimber sterling, og den fik skat udlæg i, fordi de vidste, at cimber sterling
kunne betale fakturaen på grund af den forestående udbetaling af lånetranche fra mansvell.
skat truede vist ikke med konkursbegæring. skat var tilfreds med, at selskabet kunne vise
dem, hvornår der kom en tranche til udbetaling. danske bank fik besked om udlægget, da
fakturaen var omfattet af bankens pant, og banken brød sig ikke om det. skat fik vist ikke
udlæg i den månedlige faktura fra camc igen. danske bank henvendte sig også om en
transaktion vedrørende cimber data a/s, men han forklarede dem, at det ikke var deres
penge, og at aktiverne ikke var blevet forringet, men nærmere mere værd. det kunne banken
godt se.
de søgte vist først efter en ny bank efter årsskiftet 2011/2012, og det var naturligt for dem at
kigge mod baltikum og ukraine, hvor ihor kolomoyskyi ejede banker. det var den nye cfo,
martins antonovics, og bestyrelsesformanden, gregory gurtovoy, der stod for det. de havde
blandt andet forhandlinger med privatbank, som ihor kolomoyskyi også var hovedaktionær i.
de fik en konto i filialen i letland, hvor der senere skete indbetalinger til. det var vist aftalen
i bestyrelsen, at de, der havde kontakter, skulle kontakte andre skandinaviske banker. han
deltog ikke i møder med danske banker.
der var et møde den 1. december 2011 i cimber sterling group a/s’ audit committee. han
deltog vist, og han var også med på det bestyrelsesmøde, hvor det blev drøftet. stemningen
var ikke ret god mellem revisor og cimber-koncernen. revisor stillede en række betingelser
for at kunne skrive ”going concern” i regnskabet, ligesom der skulle findes en afklaring på
forskellige ting. cimber sterling havde tabt mange penge, så der skulle laves en plan for
reetablering af egenkapitalen. pengene fra mansvell påvirkede ikke egenkapitalen. de 100
mio. kr., de oprindeligt talte om, var for at komme igennem 2011. tredje kvartal var altid det
værste for cimber sterling.
                                              - 32 -
ultimo december 2011 arbejdede de med en ny strategiplan. de ville fusionere skyways og
cimber sterling og skabe et nordisk selskab med base i danmark. målet var, at det skulle
være overskudsgivende. planen omfattede budgetter for hele 2012. der var mange versioner
af budgettet. i december 2011 skulle de fortsat bruge ca. 100 mio. kr. i januar og februar blev
det 150 mio. kr.
de indhentede materiale fra bech-bruun om rekapitalisering, så de nye bestyrelsesmed-
lemmer fra mansvell kunne blive orienteret om, hvordan man gjorde tingene efter dansk ret.
de tal, der er nævnt i materialet, stammer fra cimber sterling. det var primært jan palmér og
jacob krogsgaard, der talte med advokat ole borch. vidnet var ikke med til møder med ham.
i det likviditetsbudget for januar 2012 til december 2012, der blev fremsendt til danske bank
i januar 2012, er det angivet, at driften genererer 199 mio. kr. det skulle have været sendt til
banken inden nytår. de troede på estimatet i budgettet.
han sendte den 24. januar 2012 en e-mail til danske bank, hvor han blandt andet ønskede at
drøfte gradvis nedskrivning af virksomhedspantet, så det kunne tilbydes en ny bank som
sikkerhed. der blev aldrig indgået aftale herom, da danske bank ville have afviklet hele
engagementet først. et alternativ var, at mansvell skulle mellemfinansiere. der var også
vedhæftet et opdateret likviditetsbudget, hvoraf blandt andet fremgik, at lånene fra ”ree,
bardin og myco” skulle konverteres til aktier. ree havde ikke accepteret konverteringen, men
man havde talt om det. det var arbejdshypotesen, at långiverne ville acceptere kon-
verteringen. posten ”other financial transactions” på 60 mio. kr. var en ekstra tilførsel fra
mansvell. posten ”new ”house” bank” var med, selv om der endnu ikke var indgået aftale
med en anden bank. danske bank var ikke tilfreds med budgettet.
danske bank sendte et opsigelsesbrev den 25. januar 2012, hvor banken blandt andet skrev, at
de ikke måtte betale nogen kreditorer. dette var ikke meddelelsen fra banken på det
forudgående møde, og banken må have ment de finansielle kreditorer. de skrev den 27. januar
2012 tilbage til banken, at de i så fald ikke kunne fortsætte driften, og at de derfor ville
fortsætte med at trække på driftskreditten til den almindelige drift, herunder udbetale
lønninger, men at selskabet blandt andet ville afstå fra at foretage ekstraordinære betalinger til
de finansielle kreditorer. det blev, som cimber sterling havde meddelt.
                                              - 33 -
de bad banken om tilladelse til at betale løn den 27. januar 2012, fordi banken havde skrevet,
at udbetaling af løn skulle ske efter forudgående godkendelse fra banken. banken gav
tilladelse via e-mail, så de kunne betale løn den 31. januar 2012, hvilket var en dag for sent.
pengene blev trukket på kontoen i danske bank. det var cimber sterling, der bestemte over
kontoen. de skulle blot holde sig inden for kreditten.
danske bank ønskede endvidere en erklæring fra bestyrelsen, og den fik de ved uddrag af
referat fra bestyrelsesmøde den 30. januar 2012. banken var tilfreds med erklæringen.
i januar og februar 2012 havde de fly, der måtte blive på jorden på grund af manglende penge
til reservedele.
på bestyrelsesmødet den 30. januar 2012 drøftede de blandt andet forskellige fremtidssce-
narier for cimber sterling. en af de drøftede muligheder var at lave en aftale mellem camc
og goiania om forudbetaling for vedligeholdelse af fly over en 5-årig periode, hvilket ville
tilvejebringe 53 mio. kr. goiania var et flyleasingselskab, der havde 100 fly, ejet af ihor
kolomoyskyi. et andet scenarie var, at mansvell kunne yde en mellemfinansiering, mens de
afviklede danske bank.
de havde en dialog med sas, der gik på, at de i samarbejde skulle udvide deres regionale
flyvninger. projektet blev internt kaldt ”perikles”. jørgen lindegaard havde gode kontakter i
sas, og der var adskillige møder på forskellige planer. det var ikke afklaret hvilke vilkår, det
skulle ske på, og hvem der skulle have den driftsmæssige og operative risiko. det var ikke på
tale med et delt ejerskab.
han sendte den 20. februar 2012 en e-mail til danske bank, hvor der var medsendt et lå-
netilsagn fra mansvell og endnu et likviditetsbudget. i budgettet var indarbejdet tre betalinger
fra mansvell på 50 mio. kr., der senere kunne konverteres samlet til aktier.
danske bank fastholdt ved e-mail af 20. februar 2012 opsigelsen. banken bad om et møde,
hvor blandt andre bankens advokat skulle med. der skulle drøftes en plan for afvikling af
engagementet. de havde et lånetilsagn fra mansvell, der i flere versioner var blevet sendt til
                                               - 34 -
banken, men det levede ikke op til bankens forventninger. banken var ikke glad for, at
tranche 2 og 3 var betinget af, at cimber sterling skulle overholde nogle budgetmål. de holdt
møde med banken den 21. februar 2012. han syntes, at banken havde en god sikkerhed for
engagementet. de sendte den 23. februar 2012 deres eget forslag til reduktion i
kreditfaciliteten til banken, men banken svarede dagen efter, at banken ville have betalingerne
mere trinvis. der var dog en åbning sidst i brevet om, at der kunne ske genovervejelse af
afviklingsplanen, hvis vilkårene for mansvell ændrede sig. de fulgte bankens ned-
trapningsplan og levede med det. det var de nødt til. de gik ikke til banken igen. banken
reducerede løbende trækningsretten i henhold til afviklingsplanen. han er ikke bekendt med,
at der blev foretaget overtræk. de indrettede sig, så de undgik overtræk.
pengene fra mansvell kom, og blev ved med at komme, selv om det ikke var til aftalt tid og
på den aftalte måde. dette skyldtes også, at man på det tidspunkt ikke bare kunne sende hård
valuta ud af ukraine. han vil tro, at de modtog ca. 300 mio. kr. samlet.
de overvejede på et bestyrelsesmøde den 13. marts 2012, om bankens tilbagetrækning af
kreditten og tilbagebetalingskravet fra ree kredit a/s var noget, de skulle underrette mar-
kedet om. han talte med advokat regina andersen fra bech-bruun om det. rådgivningen var,
at det ikke var nødvendigt, da de havde en plan på plads og en kommende ekstraordinær
generalforsamling, hvor der skulle tages stilling til en kapitaludvidelse. han delte bestyrelsens
opfattelse af, at de var på rette spor. strategiplanen var godt i gang med at blive
implementeret. blandt andet var de kommet langt i dialogen med jet time om overtagelse af
cimber sterlings aktiviteter med boeing-fly, og det ville give en stor forbedring. han var ikke
med til mødet i london den 27. marts 2012. den 29. marts 2012, hvor han deltog i
bestyrelsesmøde i cimber sterling group a/s, regnede de fortsat med at få de fulde 150 mio.
kr. udbetalt fra mansvell, og de havde på det tidspunkt fået de første 50 mio. kr. udbetalt. han
var ikke på noget tidspunkt før den 1. maj 2012 i tvivl om, at mansvell ville støtte cimber
sterlings ”turnaround”. gregory gurtovoy, der var 25 % medejer af mansvell, sagde, at de
ville gøre det for at beskytte deres egen investering.
de prøvede fortsat at få en ny kreditfacilitet hos en anden bank, men det lykkedes ikke.
lønnen for april måned blev udbetalt for sent. lønudbetalingen skete fra kontoen i danske
bank.
                                             - 35 -
ultimo april mødtes de med ihor kolomoyskyi i geneve. deres cfo fra riga fungerede som
oversætter. de sagde, at der var behov for ca. 150 mio. kr. de havde på grund af manglende
dækning været ude af stand til at betale løn om fredagen. de ventede i slutningen af april på
betaling fra aerosvit for wetlease på ruterne kiev-københavn og vilnius-kiev, men selv om
pengene var blevet overført om fredagen, nåede de først frem om mandagen, hvor de kørte løn
en dag for sent. de tog hjem fra mødet i geneve uden klar besked, men der kom efterfølgende
et brev fra mansvell om, at mansvell ikke længere kunne understøtte cimber sterling.
ledelsen havde derefter ikke andet valg end at indstille driften.
på oversigten med udtræk fra bogholderiet over indbetalinger til cimber sterling vedrører
teksten ”inflight dk” dankorttransaktioner via dibs. ”dkttno” er en telenota, som indi-
kerer salg ombord på fly. ”atlantis rejser” er en arrangør af pakkerejser, som de havde
charteraftaler med. ”fik indbetaling” kom fra fakturaer, de sendte ud. ”indsat dk” er bil-
letsalg via deres hjemmeside. ”sas danmark” vedrører wetlease til sas med 4 regionale fly,
som skulle betales forud. ”aerosvit” vedrører deres to wetlease-aftaler. der var også en
wetlease-aftale med senegal airlines, der primært fløj indenrigs i senegal. ”atlantic air-
ways” var charter eller wetlease. på oversigten over indbetalinger på camc’s konto vedrører
teksten ”ovf fra ca” en overførsel fra cimber sterling. camc var leverandør af
vedligeholdelse til cimber sterling, og der blev udstedt en fast regning hver måned. ”golden
air” vedrørte et fly, der var blevet vedligeholdt af camc i sønderborg.
han har ikke tillid til den oversigt, som bdo statsautoriseret revisionsaktieselskab har
udarbejdet over forfaldne kreditorer på konkurstidspunktet. ”delvag” og ”albatros”, der
begge vedrører forsikringer, er betalt i marts måned 2012. det ville ikke have været muligt at
flyve uden forsikringsdækning. forsikringsselskabet ville have underrettet ejere og
myndigheder. ”dansk shell” burde heller ikke optræde på listen med en faktura fra 18. marts
2012, da næsten alt flybrændstof var forudbetalt. han mener også, at ”gate gourmet” fik
betaling, da de i modsat fald var stoppet med at levere. det samme gælder med hensyn til
billund og københavns lufthavn. listen ville have været mere realistisk, hvis den var endt
med udeståender på 100 mio. kr. og ikke de 133 mio. kr. bdos fremgangsmåde kan ikke
bruges, da f.eks. de løbende afdrag i henhold til betalingsaftale vedrørende flymotoroverhaul
ikke er bogført.
                                                - 36 -
jørgen lindegaard har forklaret blandt andet, at han har været koncernchef i sas i perioden
2001-2006. i sensommeren 2011 indtrådte han i cimber-koncernens bestyrelse. han vidste
dengang ikke i detaljer, hvordan selskabets likviditet var. han læste de offentliggjorte
regnskaber og revisionsprotokolater, men ikke tidligere bestyrelsesmødereferater. han kunne
bidrage med at få udfaset ulønsom produktion med store fly og få indfaset lønsom produktion
med mindre fly i samarbejde med sas. det var afgørende for ham, at den nye hovedaktionær
ville skabe en stor aktør i regional skandinavisk luftfart ved sammenlægning med skyways,
som han kendte til. de havde udarbejdet en langsigtet plan for omstillingen af cimber
sterlings drift, herunder af ”cash flow’et”. der var røde tal, men også en businesscase, der
viste, at det kunne gå. det var en selvfølge for ham, at mansvell ville holde selskabet og
investeringen i live. der var mange versioner af forretningsplanen.
de store fly var underskudsgivende og skulle ud. det var på kort sigt muligt at gøre crj- og
turbopropflyene lønsomme, men i efteråret 2011 var der hele tiden forfaldne regninger, som
gjorde, at tidspunktet for, hvornår det kunne blive lønsomt, blev rykket. de fik jan palmér,
som han kendte fra skyways, ind i ledelsen. de kunne ikke få et langvarigt samarbejde med
sas om de regionale flyvninger, før der var styr på tingene, og det fokuserede han på. han
kunne se, at planen for den eksisterende forretning skred. det var svært at få trumfet
udfasningen af de store fly igennem, da det gav et ”cash flow”-problem. det var en kamp på
mange fronter, som han og jan palmér tog. det var meget svært og omstændeligt at få penge
fra hovedaktionæren. pengene kom, men de kom langsomt, i trancher og fra forskellige
kilder. det var meget svært for ledelsen af lave planer i den situation. i bestyrelsen betragtede
de det som en selvfølge, at mansvell ville leve op til sine forpligtelser. det var forventningen,
at de efter 6-8 måneder ville tjene penge igen.
danske bank havde meldt ud, at de ville ud af engagementet. de gik ikke straks i gang med at
finde en ny bank, da signalerne fra danske bank var uklare. det var henstillinger uden
konkrete frister før til sidst i forløbet. de skulle fremlægge forskellige scenarier. han havde
en opfattelse af, at banken ville hjælpe selskabet i overgangsfasen til en ny bank. han håbede,
at banken ville blive, hvis der kom en god forretningsplan. i foråret 2012 fik de i bestyrelsen
kopier af brevene fra danske bank, og det fremgik heraf, at nu var det nok. gregory
gurtovoy bad ham om at bruge sine forbindelser til at skaffe en ny bank, men det afviste han
                                               - 37 -
som urealistisk, da de ikke havde en aftale på plads med sas. han havde i december 2011
tilbudt at bistå med at finde en ny bank, men det fortrød han senere. for danske bank var der
efter finanskrisen store problemer med at have cimber sterling som kunde. derfor kom der
en skærpet tone i brevene fra banken. det var direktørens vurdering, at banken ville blive
indtil juni 2012.
han var med i revisionsudvalget, og han kendte finn meyer rigtig godt fra tidligere samar-
bejder. finn meyer var glad for, at han trådte ind, og bemærkede, at nu kunne de rigtige
beslutninger træffes. derudover havde han ikke nogen kontakt til kpmg før i december
2011, hvor de fik den alvorlige rapport, som de så som en ansvarsfraskrivelse fra revisor. de
havde en banal diskussion om honorar, og det påvirkede diskussionen. de diskuterede også
værdien af et fly i regnskabet. hvis forretningsplanen holdt, ville værdien af flyet også holde.
kpmg var på det tidspunkt meget nervøse pga. it factory-sagen. kpmg fratrådte, og pwc
blev valgt som ny revisor.
han arbejdede på en forretningsplan sammen med blandt andre medarbejdere fra sas om
overtagelse af de tynde regionale ruter med 20-40 turbopropfly, hvilket ville være en stor og
lønsom forretning. han troede virkelig på, at det ville blive en realitet. det ville blive en
kæmpeforretning. sas så det også som en rigtig god forretningsplan, fordi cimber sterling i
bund og grund var et driftsmæssigt godt selskab med fornuftige overenskomster. etableringen
af et jointventure blev imidlertid ikke til noget, fordi sas satte spørgsmålstegn ved
hovedaktionæren i mansvell. sas havde undersøgt hovedaktionæren og gregory gurtovoy,
og i uge 7 2012 blev han ringet op af en direktør i sas, han kendte, der havde indhentet en
fortrolig rapport om dem. rapporten indeholdt oplysninger om dem af en sådan karakter, at
sas ikke kunne indgå i et kommercielt bindende samarbejde med cimber sterling. sas
manglede dog den pågældende flykapacitet, så han troede fortsat på, at der kunne laves en
anden plan, hvor sas købte kapacitet af cimber sterling. hans e-mail af 16. februar 2012 til
bestyrelsen er sammenfaldende med, at joint venture-projektet blev lagt på hylden. han var
meget i tvivl om, hvor meget han måtte fortælle fra den indhentede fortrolige rapport. han
vidste ikke, om han skulle sige til gregory gurtovoy, at der forelå en rapport med belastende
oplysninger om hovedaktionæren og gregory gurtovoy. han vidste heller ikke, hvad han
skulle sige til jan palmér. han begyndte på det tidspunkt at tvivle på projektet, men sas
havde fortsat behov for en aftale, hvis de kunne finde en anden løsning. han troede også
                                              - 38 -
fortsat, at hovedaktionæren ville komme med de nødvendige penge, når ledelsen og
kreditorerne var blevet presset så meget som muligt. dette så de efter mødet i london. man
kan godt sige, at de oplevede en anden forretningskultur. for ihor kolomoyskyi var cimber
sterling bare noget, han var kommet til at købe, måske ved en fejl, fordi gregory gurtovoy
havde overtalt ham. ihor kolomoyskyi var involveret i store verdensomspændende
transaktioner og havde adgang til så mange midler, at det kun var et spørgsmål om, hvad han
havde lyst til. det var et greb i lommen for ihor kolomoyskyi, om han skulle komme med
100, 200 eller 300 mio. kr. til bestyrelsesmødet den 27. april 2012 var det fortsat bestyrelsens
opfattelse, at cimber sterling var en ”going concern”.
advokat ole borch har forklaret blandt andet, at han har speciale i insolvensret. han kom i
kontakt med cimber sterling den 21. januar 2011, hvor han fik en e-mail fra sin kollega
regina andersen om, at han den følgende dag skulle deltage i et telefonisk bestyrelsesmøde
for at besvare en række spørgsmål. cimber sterling havde problemer med at indhente det
tabte efter askeskykrisen i april 2010. de lå med en konstant overforfalden skattebyrde og
hovedtemaet i spørgsmålene var, om der var objektivt ansvar for indbetaling af a-skat. efter
bestyrelsesmødet var han i løbende dialog med vilhelm hahn-petersen og jacob krogsgaard
og deltog i møder med hele bestyrelsen. vilhelm hahn-petersen var meget forsigtig som
bestyrelsesformand, og vidnet blev løbende spurgt, om bestyrelsen kunne fortsætte driften. i
foråret 2011 arbejdede cimber sterling med en plan for kapitalisering af selskabet. han
advarede mod at sende oplysninger om kapitaliseringsbehovet ud i markedet, da selskabet
levede af forudbetalinger, og det derfor kunne risikere at blive en ”selvopfyldende profeti”.
når man tror på, at man kan komme igennem krisen, skal man ikke melde tvivl ud. omkring
den 1. juli 2011 var situationen kritisk, da mansvells advokatfirma, plesner, havde meddelt, at
mansvell ikke ville gå videre med processen. der var modstridende meldinger, idet gregory
gurtovoy sagde noget andet, men situationen var så alvorlig, at han rådgav selskabet om, at
danske bank skulle informeres. han kontaktede danske bank og fortalte, at der var en mulig
krise. hans dialog med danske bank foregik med gert mortensen og lisa bo larsen. de var
i en dialog i nogle timer, indtil ihor kolomoyskyi ”demonterede bomben”. han afblæste
krisen over for danske bank, og herefter havde han ikke meget med selskabet at gøre. han
har nærmest ingen tid registreret på sagen fra sommeren 2011 frem til konkursen, men der har
løbende været små drøftelser.
                                               - 39 -
regina andersen rådgav cimber sterling om dialogen med danske bank i januar 2012. hun
vendte situationen med ham og viste ham sit udkast til brev til banken. han var enig i
formuleringerne. han så ikke det endelige brev. han hørte om cimber sterling ind imellem,
blandt andet at mansvell var besværlig, men at det dog lykkedes. frem til 1. maj 2012 sagde
han vedholdende, at selskabet kunne fortsætte som ”going concern”, fordi der ud fra hans
løbende dialog med regina andersen var en tilstrækkeligt begrundet tro på, at virksomheden
kunne overleve. planerne var realistiske. han havde ikke på noget tidspunkt grundlag for at
sige, at cimber sterling var insolvent.
den 1. maj 2012 opstod en ny situation, som han blev bedt om at forholde sig til. man havde
ikke længere en tro på mansvell. de var derfor nødt til at orientere danske bank, og
bestyrelsen måtte kaste håndklædet i ringen. han ringede til lisa bo larsen og gav beskeden.
vendepunktet den 1. maj 2012 var en overraskelse.
finn l. meyer har forklaret blandt andet, at kpmg var revisor for cimber-koncernen i en
årrække, herunder i forbindelse med børsnoteringen. han trådte ind som ledende partner på
sagen og har skrevet under på årsregnskaberne for cimber sterling group a/s for 2009/2010
og 2010/2011. cimber sterling var i store vanskeligheder i begge år, hvor problemerne med
askeskyen havde forværret situationen. i januar 2011 fratrådte selskabets cfo, og selskabet
var uden cfo i en periode. der var en lang række problemer, og uden pengene fra mansvell
havde der ikke kunnet aflægges regnskab som ”going concern”. man kunne måske have åbnet
op for vintersalg tidligere og ad den vej skaffet sig tidligere forudbetaling, men uden ekstern
finansieringskilde kunne cimber-koncernen ikke have fået en blank revisionspåtegning.
revisionsprotokollatet af 8. juli 2011 er et internt og fortroligt dokument. det fremgår
imidlertid klart heraf, at der er tale om en virksomhed i vanskeligheder. der var behov for
100-150 mio. kr. ekstra ud over mansvell første kapitalindskud. det var offentligt kendt via
årsrapporten 2010/2011, at der var overforfaldne kreditorer, og at der ikke var nok kapital.
det var specielt, at revisor kom med supplerende oplysninger i revisionspåtegningen, særligt
at der var en henvisning til regnskabets note 2. denne note var hele forudsætningen for at
skrive under på regnskabet. det fremgår heraf, at regnskabet var aflagt ud fra en forudsætning
om fortsat drift, og at en del af finansieringen ikke er ”committed”, og dette sammen med
oplysningen om den store udskudte skat er et faresignal. deres ønske som revisorer var, at
hele den udskudte skat skulle afskrives, da ledelsen ikke tidligere havde været særlig god til at
                                              - 40 -
skaffe overskud. det ville kræve en skattepligtig indtægt på ca. 400 mio. kr. at udnytte hele
den udskudte skat, og det drøftede de længe med selskabet. det var endvidere usædvanligt, at
det blev anført i noten, hvornår den udskudte skat forventedes udnyttet. de kom som revisorer
heller ikke igennem med en nedskrivning på koncernens fly. der var gennemført den
foreskrevne værdiforringelsestest. de fik listepriser, men ikke mæglervurderinger af flyene.
et fly i et datterselskab havde en værdi, der afveg med 45 mio. kr., og navnlig dette fly gav
anledning til drøftelser. cimber-koncernens bestyrelse overbeviste dem om, at der ved
værdiansættelsen skulle henses til den samlede flyflåde ud fra en flådebetragtning. der var
også problemer med selskabets mellemværende med kreditkortselskaber. de påpegede i
revisionsprotokollatet gentagne gange differencer ved afstemning. det var endvidere ikke
muligt at udsende saldomeddelelser. de redegjorde for usikkerhederne så godt som muligt.
han har ikke skrevet under på cimber sterlings årsrapport for 2010/2011. han var med til et
møde den 1. december 2011 i cimber sterling group a/s’ audit committee. op til mødet
havde de fået budgetter og et q1-regnskab. der var også forberedt et q2-regnskab. disse var
ikke revideret. kpmgs præsentationsplancher var forinden mødet forevist til den nye
bestyrelsesformand og jørgen lindegaard. han mente på det tidspunkt, at kpmg ville
risikere at sætte sit gode navn over styr ved at fortsætte som revisor for cimber-koncernen, og
han ville gerne ud. der var brugt usædvanligt stærke ord i plancherne, såsom ”huge risk”. i
q2-regnskabsmeddelelsen af 14. december 2011 stod der, at mansvell ville tilføre yderligere
penge til selskabet. det samme stod i q3-regnskabsmeddelelsen. hvis hovedaktionæren
forpligtede sig, ville der godt kunne gives en blank revisionspåtegning. det var bekymrende
for kpmg, at der ikke var nogen cfo, at de ikke havde tillid til ukrainerne og deres folk, og
at de aldrig fik, hvad de bad om. de havde haft problemer med at få mansvell godkendt i
deres interne system og via deres globale organisation fået at vide, at de skulle være
opmærksomme på hovedaktionæren.
de havde til mødet den 1. december 2011 fået oplysninger om et samlet underskud på 150-
200 mio. kr. der var væsentlige udskiftninger i ledelsen, ingen cfo, væsentlige problemer
med afstemninger og væsentlig risiko for ledelsen og revisor. han havde drøftelser med
jesper jarlbæk om de krav, de som revisorer stillede. spørgsmålet om ”going concern” blev
også drøftet. de mente, at cimber-koncernen var ”going concern”, hvilket betød drift i 12
måneder frem. der var heller ikke anledning til at tage ”going concern”-forbehold i
                                               - 41 -
datterselskaberne. det var forudsat, at mansvell ville komme med de lovede midler. de
vidste, at danske bank ville afslutte engagementet, men de havde fået at vide, at banken
gerne ville køre det lidt videre. der var ikke fastsat en endelig dato for bankengagementets
udløb i december 2011.
med en så kompliceret klient som cimber-koncernen skal man som revisor bruge oceaner af
tid på at sikre, at oplysningerne er korrekte. de havde brug for at have mange forskellige
specialister tilknyttet opgaven, og der blev brugt alt for meget tid på at diskutere honorering
og tidsforbrug. det må være korrekt citeret, når der i bestyrelsesmødereferat af 13. december
2011 for cimber sterling group a/s står, at han har udtalt, at kpmg med et godt samarbejde
ville kunne fortsætte i mange år som revisor. bestyrelsen oplyste, at der ville komme en ny
cfo, og hvis den pågældende havde en bedre attitude, så var de egentlig af den opfattelse, at
alt håb ikke var ude. tingene ændrede sig imidlertid ikke.
mellem december 2011 og marts 2012 udførte de ikke egentligt revisionsarbejde for cimber-
koncernen. de sendte en tiltrædelsesprotokol til den nye bestyrelse i januar 2012. de sendte
regninger, som var overforfaldne. de havde også forfaldne krav på konkurstidspunktet.
grunden til, at de ikke fratrådte tidligere, var, at kpmg havde et princip om at ”blive og
skrive”. pwc påtog sig opgaven som revisor for cimber-koncernen uden forinden at ringe til
dem som fratrædende revisor.
vilhelm hahn-petersen har forklaret blandt andet, at han har været bestyrelsesformand i
cimber sterling group a/s og cimber sterling. han er i dag partner i firmaet catacap.
cimber-koncernen var i foråret 2011 i en situation, hvor der skulle tilføres penge. de til-
vejebragte 40 mio. kr. i likviditet. danske bank stillede med 10 mio. kr., men ønskede, at
flere interessenter bidrog. han bidrog selv med 5 mio. kr. hans lån havde nok en udløbsdato,
og han bad vist mundtligt om tilbagebetaling i efteråret 2011, men han accepterede, at man
førte det videre. lånene fra de finansielle kreditorer var efterstillet danske banks lån. han var
bekendt med danske banks holdning om, at banken ønskede at stoppe samarbejdet, idet
banken havde truffet en principiel beslutning om ikke længere at ville være i luftfart. dette
var nok før aftalen om de 40 mio. kr. det var jacob krogsgaard, der havde dialogen med
danske bank. han deltog ikke i møder med danske bank fra mansvells indtræden og indtil
januar 2012. de havde ikke opgivet at fortsætte med danske bank som bankforbindelse. de
                                             - 42 -
diskuterede, om de skulle søge kontakt til andre banker. de var godt klar over, at det var en
svær sag.
han havde selv flere møder med mansvell, og han sagde, at de første 165 mio. kr., som
mansvell havde indskudt, ikke var nok. det var således kommunikeret, at der var behov for
mere, og han og bestyrelsen regnede med mansvells støtte. det indgik i evalueringen af
mansvell som køber til cimber-koncernens børsnoterede platform, at mansvell også havde
købt skyways og city airline, og at der var en strategi om at konsolidere regional luftfart i
norden. det var også deres strategi at samarbejde med sas. de så strategien som fremtiden.
mansvell kom ind meget overbevisende med 165 mio. kr. og havde et bagland, som de ikke
vidste meget om, men som ejede luftfartsselskaber i ukraine og sverige. de mente, at de
havde fået både en finansiel og strategisk partner, som ville komme med yderligere kapital.
mansvell kom også med yderligere kapital i december 2011. kapitalen kom meget sent, men
den kom, og han havde en stærk tro til mansvell. omlægningen af forretningen til regional
trafik gik nok langsommere, end han ville have foretrukket.
de kiggede efter en ny bank i baltikum på grund af deres nye ejer, hvilket de meddelte
danske bank på et møde den 24. januar 2012. på bestyrelsesmødet den 25. januar 2012 talte
de om forlængelse af afviklingen af danske banks engagement. han husker ikke specifikt,
om de talte om forlængelse ud over juni måned 2012. de fik et brev fra danske bank den 25.
januar 2012, som de svarede på den 27. januar 2012. tonen i bankens brev var vist hårdere
end tonen på mødet. han husker brevvekslingen med danske bank som afgørende for, at de
kunne betale løn for januar måned til medarbejderne. banken accepterede en ordning som
beskrevet i bestyrelsesmødereferat af 30. januar 2012. bankens tilgodehavende skulle
nedbringes med 5 mio. kr. den 15. februar 2012, hvilket var et vigtigt punkt for at vise god
vilje. der var ikke tvivl om, at danske bank ville ud af engagementet. karsten ree ville også
have indfriet sit lån, men det kom der ikke nogen løsning på.
ultimo marts 2012 var det hans opfattelse, at de var på rette spor, selv om det gik ikke hurtigt
nok. de havde en dialog med sas og jet time om at strømline flyflåden, og regnskabstallene
var bedre end året før, men de var dog stadig dårlige. samtidig havde de det regionale
samarbejde med de andre luftfartsselskaber.
                                               - 43 -
han var på skiferie, da bestyrelsesformanden ringede og sagde, at ejerne trak stikket. der blev
herefter holdt et møde i london. han tog til mødet med blandt andre jan palmér, jesper
jarlbæk og jørgen lindegaard. de mødtes for første gang med ihor kolomoyskyi, hvilket de
så som noget positivt. mødet tog ca. 1½ times tid. bestyrelsesformanden oversatte. det
startede negativt med, at de fik at vide, hvor dårligt det gik, men så fik de lov til at forklare
sig. han fortalte om sin tro på planen og selskabet, og jørgen lindegaard fortalte om planerne
med sas. han husker ikke, at de diskuterede låneaftalen af 1. marts 2012 mellem cimber
sterling group a/s og mansvell, heller ikke betaling af lånetrancherne. drøftelserne gik på
støtte til selskabet. de hørte samme aften, at ihor kolomoyskyi havde besluttet alligevel at
bakke op om selskabet, og de fik efterfølgende skriftlig besked herom. lektien var, at
aktionæren skulle være sidste kilde til finansiering.
han var ikke til stede ved bestyrelsesmødet den 27. april 2012, men han delte den forståelse,
der fremgår af referatet, om, at de havde en plan og kørte videre. han var i geneve med
ledelsen om mandagen, og tirsdag den 1. maj 2012 kom den overraskende besked om, at der
ikke ville komme flere penge fra mansvell. det var meget ulogisk, da mansvell allerede
havde lagt mange penge. cimber-koncernen gik igennem en turbulent periode, og det var ikke
holdbart i længden, men det var i den grad en overraskelse for ham, at ihor kolomoyskyi trak
stikket så kort tid efter london-mødet, hvor de fik en fornemmelse af, at ihor kolomoyskyi
ville støtte op om selskabet.
jan olof palmér har forklaret blandt andet, at han har været administrerende direktør i flere
flyselskaber i sverige, herunder skyways i 14 år frem til 2007. i 2011 blev han administre-
rende direktør i cimber sterling group a/s og cimber sterling a/s. koncernens nye strategi
bestod af to ting: selskabet mistede mange penge, og den første opgave var at sørge for, at
selskabet ikke mistede penge. den anden var at sørge for, at de tjente penge. de skulle skabe
organisatoriske synergier med selskaberne i sverige, skyways og city airline, samt fire
ukrainske flyselskaber. mansvell postede mange penge i disse selskaber. de ville lave en
fælles platform for disse selskaber. cimber-koncernen var børsnoteret, og de så det som en
base at drive luftfart fra, først i skandinavien og siden i ukraine. det var planen, at mansvell
skulle komme med meget mere kapital end de første 165 mio. kr. for at vende forretningen.
det var hans opgave at skabe strategiplanen for, hvordan cimber-koncernen skulle opnå et
positivt ”cash flow” i maj 2012. det gik hurtigere end forventet. man havde besluttet at
                                              - 44 -
afvikle driften af boeing 737-flyene, der gav det største tab. heldigvis havde jet time brug
for boeing-fly, så det gik hurtigt.
han var med til et møde med danske bank den 14. oktober 2011. det blev drøftet, at de
skulle komme med et oplæg til afvikling af bankens engagement. den 17. oktober 2011, da
han lige var begyndt, sendte han en e-mail til gregory gurtovoy om, at der var mange kre-
ditorer. med de penge, man havde fået fra mansvell, var der ikke nok til at betale de eksi-
sterende kreditorer. virksomhedens økonomi var meget mere negativ end den information,
han havde fået tidligere. det stod hurtigt klart, at der var brug for de penge, man havde talt
om. det var en vigtig del af deres ”turnaround” at udfase boeing 737-flyene. derefter ville
deres ”cash flow” være positivt. den 1. november 2011 sendte ivan pedersen en e-mail, hvor
han skrev, at de måtte lægge mest muligt pres på mansvell for at få udbetalt lånetranche 2.
det byggede på deres erfaring om, at de aldrig fik pengene i tide. de mødte en anden
forretningskultur end den skandinaviske. det var et kulturchok. mansvell vidste, at hvis de
ikke fik pengene, ville de gøre alt for at holde omkostningerne nede. pengene kom dog
alligevel altid på en eller anden måde.
han deltog den 23. november 2011 i et møde med danske bank, hvor det blev aftalt, at der
skulle leveres en plan for afvikling af engagementet inden nytår. danske bank ønskede ikke
længere at være eksponeret i flybranchen. han informerede bestyrelsen om drøftelserne med
banken, og at de havde fået indtil juli 2012 til at finde en anden bank, da danske bank ikke
ville være i luftfart mere. størstedelen af deres strategi var på plads i december 2011, men
arbejdet var ikke færdigt. da de holdt bestyrelsesmøde den 13. december 2011, var det
bestemt deres opfattelse, at de havde opbakning fra hovedaktionæren. det skrev de også i
pressemeddelelsen den 14. december 2011, da de udsendte halvårsregnskab. den 15.
december 2011 sendte han en e-mail til blandt andre gregory gurtovoy, hvor han skrev, at det
aldrig havde været mere kritisk end nu med de udeblevne betalinger. hvis de ikke fik
pengene, ville selskabet ikke klare den. når man talte med mansvell, var der hele tiden støtte.
han regnede med, at det kun var tekniske problemer, der gjorde, at pengene ikke var kommet.
sproget blev hårdere og hårdere og frustrationen steg. han delte den opfattelse, som jacob
krogsgaard gav udtryk for i sin e-mail af 27. december 2011, om, at tilsagnet og viljen var til
stede hos mansvell.
                                                 - 45 -
de sendte et forslag til danske bank den 5. januar 2012 med angivelse af hovedelementerne i
en rekapitalisering af hele virksomheden. den 20. januar 2012 sendte alex dyrgaard en ny e-
mail til banken med forslag til mødedagsorden og en præsentation med slides. han har set
præsentationen før. der var mange af den slags. som det fremgår af præsentationen, søgte de
efter banker i baltikum og ukraine på grund af deres nye ejer, ihor kolomoyskyi. de havde
fået det indtryk, at han som minimum var hovedejer af privatbank i ukraine. han havde ikke
det indtryk, at danske bank ville kræve straksindfrielse og erklære cimber konkurs. det
havde banken aldrig talt om. efter mødet med danske bank den 24. januar 2012 sendte
banken den 25. januar 2012 til opfølgning et brev med restriktioner, som gjorde det umuligt at
drive virksomheden videre. de reagerede ved brev af 27. januar 2012 med at skitsere deres
egne vilkår, som kunne gøre det muligt at drive virksomheden videre. han tror, at banken
accepterede deres vilkår, da det ville være umuligt at fortsætte virksomheden på bankens
vilkår. det alternative scenarie, der er beskrevet i bestyrelsesmødereferatet fra den 30. januar
2012, og som indebar, at mansvell mellemfinansierede bankskiftet, var en slags
brobyggerplan.
han skrev den 16. februar 2012 til bestyrelsen, at de havde brug for yderligere 150 mio. kr.
alex dyrgaard sendte den 20. februar 2012 en e-mail til danske bank med et vedhæftet
lånetilsagn fra mansvell på 150 mio. kr. med tre udbetalinger á 50 mio. kr. de tre trancher
blev sat ind i deres ”cash flow”-diagram. mansvell skulle mellemfinansiere, indtil de fik en ny
bankforbindelse. det var ikke kun danske bank, der havde tilgodehavender. karsten ree
ville også have betaling. de 150 mio. kr. ville give en afklaring på situationen, og de ville
give tilstrækkelig tid til at få et positivt ”cash flow”. deres forslag i brev af 23. februar 2012
til afvikling af danske banks engagement var baseret på, at mansvell skulle komme med
pengene. det var afgørende for dem at skyde afviklingen så langt frem som muligt, da det var
svært at få pengene. banken ville imidlertid have tidligere afdrag, og de fulgte bankens
afviklingsplan. de betalte ikke penge, men trækningsretten blev sat ned i overensstemmelse
med planen.
låneaftalen af 1. marts 2012 med mansvell var en vigtig del af fortsættelsen af virksomheden.
da de afgav delårsrapport den 14. marts 2012, havde de fundet en løsning på afviklingen af
boeing 737-flyene, og de var næsten helt færdige med planen om at sammenlægge de
skandinaviske selskaber til ét selskab. selskabets ”cash flow” var hele tiden anstrengt, men de
                                             - 46 -
fulgte planen mod positivt ”cash flow” i 2012. de var faktisk lidt foran, så de var meget
optimistiske. mansvell støttede også de svenske selskaber på det tidspunkt. han regnede med,
at de 150 mio. kr. ville komme fra mansvell, og havde ingen grund til at tro andet. totalt set
havde mansvell investeret enorme beløb både i danmark og sverige, så de regnede med, at
mansvell ville køre det hele vejen ud.
den 27. marts 2012 var han med til et møde i london med ihor kolomoyskyi. mansvell
havde nogle dage forinden trukket støtten, men efter mødet blev den beslutning omgjort.
efter dette møde troede han bestemt på, at de ville komme i mål. som det fremgår af besty-
relsesmødereferatet af 29. marts 2012, var det hovedejerens princip, at aktionæren skulle være
sidste kilde til finansiering.
den 27. april 2012 ventede de på en betaling for en ”wet lease” fra aerosvit. de manglede
pengene til at udbetale løn. der skulle være et møde i geneve om mandagen med ihor
kolomoyskyi. han delte gregory gurtovoys opfattelse af, at der fortsat ville være støtte. den
1. maj 2012 fik de et brev fra mansvell om, at der ikke ville komme flere penge. det var en
overraskelse, da alt havde peget i retning af, at der fortsat ville være støtte.
per sloth har forklaret blandt andet, at han er dataanalytiker og revisor hos bdo. i maj 2012
foretog de datasikring hos cimber-koncernen i sønderborg ved spejling af en del af deres
edb-systemer. opgørelserne i deres erklæringer er udelukkende baseret på koncernens
bogholderi. det var ikke et simpelt bogholderi vedrørende omsætning på flybilletter og ”wet
lease”-kontrakter. cimber sterling solgte billetter på flere forskellige måder, hvilket gjorde
det kompliceret. det var et omhyggeligt ført bogholderi med løbende afstemninger. tallene i
deres erklæring af 9. august 2015 stammer fra finansbogholderiet og ikke debitorbogholderiet.
usikkerheden er nu lavere. de har reduceret perioden, hvilket gør en manuel kontrol mere
overkommelig. de har foretaget bankafstemning og kontrol af nettoindbetalingslisten. bdo
udtrykker ikke nogen grad af sikkerhed for disse erklæringer. den 3. maj 2012 stemte
bogholderiet ikke helt overens med banken, idet der var en forskel på 3,7 mio. kr. der var
ikke foretaget afstemning den 1. og 2. maj 2012, og de 3,7 mio. kr. stammer herfra. danske
banks anmeldelse til konkursboet stemte for så vidt angår bankkontoen, men der var en
difference på valutalånet. der var bevægelser på kontiene efter konkursen, men under hensyn
hertil, stemte det.
                                               - 47 -
opgørelsen efter opgørelsesprincip 1 viser udtræk af alle konti i danske bank. de to første
kolonner i opgørelsen har de fundet ved udtræk af modposteringer. ved de øvrige kolonner
har de alene brugt posteringsteksten. cimber sterling var meget konsekvente i deres tekstning
i bogholderiet, og derfor har de brugt den. det er foretaget på tilsvarende vis med
kundefordringer. kurator har foretaget sortering. opgørelsen vedrørende camc er lavet på
samme måde. de har endvidere opgjort udviklingen i cimber sterlings gæld til danske bank
ved udtræk af bruttoindbetalinger reguleret for betalinger til rejsegarantikontoen og
posteringsfejl tilbage i tid. opgørelsen viser en nettonedbringelse af gælden med 33,3 mio. kr.
man kan gå ind på en hvilken som helst dato og se nettonedbringelsen. reelt er nedbringelsen
af gælden til danske bank faldet fra den 24. februar 2012 til konkurstidspunktet den 2. maj
fra 37,3 mio. kr. til 33,3 mio. kr.
i opgørelsesprincip 5 er perioden forlænget, og indbetalinger fra dankort er udeladt. opgø-
relsesprincip 1 og 5 er det samme, bortset fra dankortindbetalingerne. i erklæringen af 27.
november 2013, der viser 133 mio. kr. i ikke betalte kreditorer pr. 3. maj 2012, har de har
taget udgangspunkt i cimber sterlings kreditorbogholderi. betalte fakturaer var afmærket, og
når det er foretaget så konsekvent, kan man lave udtræk af det. eventuelle ikke bogførte
betalingsaftaler ville påvirke opgørelsen. det er en fejlkilde, de har været opmærksomme på.
der ville i givet fald skulle laves en manuel gennemgang for at sortere betalingsaftalerne fra,
hvilket de ikke har gjort.
bdo har ikke udarbejdet pengestrømsopgørelsen vedlagt som bilag 2 til kurators brev af 2.
april 2013 til danske bank, men har verificeret den, efter kurator sendte den. der var en
korrektion på 33,5 mio. kr. vedrørende en fejlpostering i cimber sterlings bogholderi samt
vedrørende interne overførsler og indskud på rejsegarantifonden. nettonedbringelsen er ikke
80,2 mio. kr. men 33,3 mio. kr., som vist i pengestrømsopgørelsen fremlagt som bilag 21.
i erklæringen af 27. november 2013 har de anvendt en forudsætning om, at indkøbsfakturaen
er udlignet, når der er sket betaling til en kreditor. de har baseret sig på systemets
funktionalitet. de har ikke foretaget en manuel gennemgang. de har lavet en oversigt over
forfaldne indkøbsfakturaer, men de har ikke gennemgået de enkelte kreditorer, og de har ikke
haft kendskab til eventuelle betalingsaftaler. de har ikke gennemgået bestyrelsesmø-
                                               - 48 -
dereferater. han kan ikke afvise, at kontoposteringen den 14. marts 2012 på 146.187,50 kr. er
betaling af fakturaen ”delvag luftfahrtversicherungs”, der optræder på deres specifikation af
ikke betalte fakturaer. hvis bogholderisystemets funktionalitet ikke har været anvendt, har de
ikke fanget det. de har ikke forholdt sig til typen af betalinger, herunder om der har været tale
om betaling for en forsikring. de har heller ikke afstemt betalinger til dansk shell a/s eller
gate gourmet. det har ikke været en del af deres opgave at overveje, om cimber sterling
kunne tanke brændstof næste dag uden betaling.
den første erklæring, de udarbejdede, var en summarisk oplistning af nettoindbetalinger.
senere kiggede de på en mere begrænset periode og lavede forskellige reguleringer efter
anmodning fra kurator. de har ikke vurderet, hvad der er omfattet af virksomhedspantet. de
har ikke kigget på de underliggende bogføringsbilag, men har udelukkende anvendt cimber
sterlings tekst i bogholderiet.
jesper thorup har forklaret blandt andet, at han er bankuddannet og har været ansat i danske
bank siden 1999. i 2011-12 var han erhvervskundechef i esbjerg og kontaktpunkt for større
kunder i det sønderjyske område. på grund af en kollegas omrokering blev han i efteråret
2009 involveret i bankens engagement med cimber sterling, der bestod af flylån og
trækningsret. banken havde en lang historik med cimber sterling, der havde været kunde i
over 50 år. de havde en løbende dialog med cimber sterling. ved ændringer i kreditten
skulle den centrale del af kreditafdelingen i københavn inddrages. hans kontaktpersoner i
københavn var arne lorentzen og senere gert mortensen. de forsøgte at være transparente
for kunden, og de har aldrig lagt skjul på, at flybranchen og finansiering af fly ikke var
bankens spidskompetence, men at de tog hensyn til det gamle kundeforhold. cimber sterling
var en undtagelse til den generelle politik.
i begyndelsen af 2011 efter børsnoteringen søgte cimber sterling om en midlertidig kredit-
forøgelse på yderligere 25 mio. kr., hvilket banken ikke var begejstret for. der blev holdt to
møder, men de modtog ikke referater. han genkender beskrivelsen i cimber sterlings
bestyrelsesmødereferat af 17. januar 2011 af en ansøgningsproces, og det er korrekt, at de
ikke var velvilligt indstillet. da selskabet var mangeårig kunde, følte de sig nødsaget til at
fortsætte. normalt fik banken alene de kvartalsmeddelelser, som cimber sterling sendte til
fondsbørsen, men i foråret 2011 gik de lidt tættere på og bad om at få månedsrapporter.
                                              - 49 -
banken sendte et finansieringstilbud efter det andet møde, der blev afholdt i københavn med
deltagelse af vilhelm hahn-petersen, jacob krogsgaard, palle boysen, henrik hoffmann og
ham selv. der blev indgået en låneaftale i overensstemmelse med tilbuddet. banken stillede
med 10 mio. kr. for gammelt venskabs skyld, og fordi selskabet havde fået stablet en
lånepakke på benene på i alt 40 mio. kr., hvoraf banken skulle komme med 10 mio. kr., og
ejerne kom med 10 mio. kr., hvilket var et stærkt signal. de vurderede, at bankens
engagement kunne blive nedbragt igen. det var en mellemfinansiering indtil kapital-
udvidelsen. det var et vilkår, at de finansielle kreditorer ikke måtte nedbringes, før bankens
midlertidige kreditforøgelse på 10 mio. kr. var tilbagebetalt. de finansielle kreditorer var
primært de 10 mio. kr., som ejerkredsen havde lånt, men der var også et større lån fra karsten
ree og et askeskylån i nordea, som ikke måtte nedbringes, før danske bank blev indfriet.
han kender ikke til detaljerne i forholdet til karsten ree eller askeskylånet, som delvist var
statsgaranteret.
han husker, at cimber-koncernen arbejdede på et salg af camc. banken ville have netto-
provenuet, da størstedelen af aktiverne, primært flyreservedele, var omfattet af bankens
virksomhedspant. det ville være naturligt, at banken ved et salg fik overskuddet som afdrag,
så pengene ikke gik til karsten ree.
omkring april 2011 gik de over til at modtage ugerapporteringer fra cimber sterling. ban-
kens brev af 30. april 2011 til cimber sterling er formuleret i kreditafdelingen i københavn.
det var noget af det første, som gert mortensen var involveret i. vidnet var med til mødet
den 27. april 2011. han er enig i, at det som udtrykt i brevet så problematisk ud for cimber
sterling, hvilket var grunden til, at cimber sterling arbejdede så aktivt med at skaffe kapital.
banken havde omkring det tidspunkt kontaktet kromann reumert ved advokat lisa bo
larsen for juridisk bistand. det var kreditafdelingen i københavn, der havde kontakten til
hende.
den midlertidige kredit blev indfriet i august 2011 i forbindelse med, at cimber-koncernens
nye hovedaktionær kom med kapital. banken havde accepteret, at kreditten ikke blev indfriet
rettidigt. de var i banken opmærksomme på cimber-koncernens drøftelser med mansvell, og
de fik oplysninger om fremdriften. banken kendte ikke ukrainerne bag mansvell, og de satte
                                             - 50 -
ikke undersøgelser i gang. på første møde med jan palmér fik de oplyst, at mansvell havde
tilført yderligere penge.
da han omkring juni 2011 havde forældreorlov, var han ikke på dette tidspunkt involveret i
cimber-koncernens kapitaliseringsbestræbelser. kreditafdelingen i københavn havde direkte
kontakt med selskabet. han så bankens erklæring af 5. juli 2011 om ikke at opsige
engagementet som følge af mansvells indtræden, da han kom tilbage fra orlov i august. det er
sædvanligt med en sådan erklæring. mansvell ville gerne have, at banken forpligtede sig til at
blive ét år, men det passede ikke så godt med bankens plan om at komme ud af luft-
fartsbranchen. det landede på det, der står i erklæringen. banken opsagde ikke engagementet
fra dag til dag, da relationen til cimber-koncernen gik langt tilbage. det er sædvanligt, at
gamle kunder får ½-1 år til at finde ny kredit. deres fornemmelse var, at folkene i cimber-
koncernen arbejdede dag og nat for selskabet, og at den nye ejer havde mange penge og – ud
over det indskudte store millionbeløb – ville skyde yderligere ind. den nye ejer havde
endvidere andre flyselskaber. cimber sterling var herefter kommet i smult vande. der blev ret
stille omkring selskabet, og de hyppige møder og måneds- og ugerapporteringen stoppede
uden aftale herom.
cimber sterling og banken holdt møde igen den 14. oktober 2011. det er ham, der har skrevet
bankens referat. det gav dem ikke anledning til undren, at der som led i kapitaltilførslen først
var kommet 4 mio. euro og senere skulle komme 8 mio. euro. det var som forventet.
tidsplanen for afvikling af bankens engagement senest i andet kvartal af 2012 blev accepteret
af selskabet på mødet. selskabets rapportering blev ikke aftalt nærmere, men det endte med,
at banken modtog kvartalsrapporteringen, som fondsbørsen også fik.
han var ikke involveret i korrespondance om skats udlæg. det var gert mortensen, der
havde den dialog. han var således ikke inde over bankens brev af 7. november 2011 til
cimber sterling. han husker ikke, at de modtog et likviditetsbudget.
de holdt møde med cimber sterling igen den 23. november 2011, og han har skrevet bankens
referat. aftalen om afvikling blev bekræftet. de fik at vide, at driften i selskabets to første
regnskabskvartaler var gået dårligere end budgetteret, men selskabet var i en ”turnaround”-
situation, og det kan i den fase være vanskeligt at budgettere likviditeten. cimber sterling
                                                - 51 -
kommunikerede stadig til banken, at de havde en stærk hovedaktionær med en stor
pengekasse.
han skrev den 29. november 2011 en e-mail til selskabet om, at der var et stort løntræk uden
dækning. det var en servicemeddelelse, hvis selskabet mod forventning ikke var opmærksom
på det. det er helt normalt, at de kontakter kunden i sådan en situation. cimber sterlings svar
var også som ventet. cimber-koncernen havde en omsætning på over 2 mia. kr., så han så det
som en helt almindelig ”cash management”-øvelse. cimber sterling overholdt sin
kreditramme, men banken fik ikke det oplæg til afvikling inden nytår, som de havde aftalt på
møderne i oktober og november. banken havde den opfattelse, at cimber sterling fulgte den
strategi, der var lagt, og at der var en ejer, der støttede op. han husker ikke telefonmødet den
5. januar 2012, og han havde alene en tilbagetrukket rolle i den efterfølgende korrespondance
med cimber sterling. det stod kreditafdelingen i københavn og bankens eksterne
advokatforbindelse for. banken blev lidt irriteret, da de ikke modtog den aftalte plan for
afvikling af engagementet. det var deres oplevelse af samarbejdet med cimber sterling, at de
nogle gange skulle udtrykke sig lidt hårdt på skrift for at få selskabet til at prioritere banken.
cimber sterling fik en måned mere til den 27. januar 2012.
banken modtog den 20. januar 2012 en e-mail fra alex dyrgaard, og han gennemgik og
drøftede det medsendte materiale med gert mortensen og arne lorentzen. afviklingen af
engagementet med danske bank var sat til juni 2012, mens ejerne ”ree, bardin og myco”
stod til afvikling før. dette blinker med rødt for en bankmand, og banken mente, at det var en
forkert prioritering af cimber sterling. posterne med ”catch-up tax and payables” i materialet
anså han for at være helt normalt ”cash management” i en virksomhed med den omsætning og
størrelse. han var med til mødet den 24. januar 2012, men han var ikke inde over
udarbejdelsen af bankens brev til cimber sterling dagen efter. de talte på mødet om, at
mansvell ville understøtte en ”turnaround”. de drøftede vist ikke spørgsmålet om ny bank.
han tror ikke, det blev sagt, at selskabet ikke måtte betale løn. de havde fået materialet få
timer inden, så de var ikke parat til at træffe beslutninger på mødet. de havde konstateret, at
det var nødvendigt at gå lidt hårdt til cimber sterling på skrift for at få afviklet bankens
engagement. kravet i brevet om forudgående godkendelse af lønudbetaling blev ikke til
noget. banken var enig i cimber sterlings svar i brevet den 27. januar 2012. cimber sterling
                                             - 52 -
styrede fortsat kontiene uden bankens indblanding. cimber sterling var herefter i direkte
dialog med kreditafdelingen i københavn.
banken havde en helt klar forventning om, at mansvell ville holde hånden under cimber
sterling i forbindelse med den nye strategi. lånetilsagnet fra mansvell blev videresendt til
kromann reumert og bankens juridiske afdeling. det var kreditafdelingens vurdering, at
lånetilsagnet ikke levede op til bankens forventninger. de holdt et telefonmøde den 21.
februar 2012. bankens juridiske rådgiver deltog for første gang, og cimber sterlings advokat,
regina andersen, deltog også. det var meget naturligt, da indholdet af tilsagnet fra mansvell
skulle drøftes. alex dyrgaard oplyste, at der var en ”cash pool” hos et selskab ejet af
mansvell, hvorfra pengene kunne tilføres. cimber sterling betalte løn til sine ansatte i februar
2012. banken godkendte det ikke, uanset det anførte i bankens brev af 22. februar 2012, der
var forfattet af bankens advokat. cimber sterling foretog betalingen fra sin konto, som
selskabet havde fuld rådighed over. lønnen blev også betalt til tiden i marts og april. han har
set cimber sterlings brev af 23. februar 2012 med forslag til afvikling. efter bankens
opfattelse var engagementet fuldt sikret. dette var baseret på deres modeller og
virksomhedens regnskaber, herunder den bogførte værdi af aktiverne og efter et konservativt
risikofradrag. han var ikke involveret i udarbejdelsen af bankens svar den 24. februar 2012 på
afviklingsforslaget, men han så det. cimber sterling reagerede ikke på brevet, men selskabet
nedbragte kreditten efter bankens plan, der lå meget tæt op ad cimber sterlings eget forslag.
cimber sterling styrede fortsat udbetalingerne fra kontiene. det var ikke på tale at inddrage
virksomhedspantet. i praksis blev kreditmaksimum nedsat manuelt af ham enten om
morgenen eller om eftermiddagen, og selskabet overskred aldrig kreditmaksimum. der var
meget lidt dialog med cimber sterling i den periode. han husker, at der kom positive udsagn
til aktiemarkedet. det var meget overraskende, at selskabet indgav konkursbegæring i starten
af maj, da mansvell havde tilført mere end 300 mio. kr. og var indtrådt mindre end et år
forinden.
henrik hoffmann har forklaret blandt andet, at han tiltrådte som kreditchef i danske bank i
2010. cimber sterling havde været kunde i danske bank i mange år, og han blev involveret i
sagen i forbindelse med den midlertidige sæsonkredit primo 2011. flybranchen var et område,
som banken i mange år havde haft et ønske om at have en beskeden eksponering mod. det
stod i deres kreditpolitik, at engagementer i flybranchen skulle ind over kreditafdelingen, og
                                                - 53 -
de havde en restriktiv politik. det var cimber sterling bekendt med. bankens kreditpolitik er
bygget op over mange år, og de har brændt fingrene på flybranchen, som er risikopræget og
kræver særlig ekspertise. cimber sterling var igennem et langtrukkent forløb med
likviditetsproblemer. banken var ikke særlig interesseret i at udvide kreditten. de endte med
under visse betingelser at stille med 10 mio. kr. ud af 40 mio. kr. i den samlede pakke. cimber
sterlings kreditfaciliteter var på almindelige vilkår efter danske forhold. cimber sterling var
meget presset likviditets- og driftsmæssigt. banken var bekymret for overlevelsen, så de antog
advokatbistand fra kromann reumert med kendskab til flybranchen. herefter kom mansvell
ind som aktionær i cimber-koncernen, og den midlertidige sæsonkredit blev indfriet pr. 1.
august 2011.
banken var meget konsekvent i udmeldingerne til cimber sterling om, at banken ikke
fremadrettet skulle fortsætte som bankforbindelse. der var løbende drøftelser med ledelsen og
bestyrelsen, og han har formentlig sagt det ved de lejligheder. de ville dog hjælpe cimber
sterling som en gammel kunde. da selskabet fik en udenlandsk ejer, forstærkede det bankens
ønske om, at engagementet skulle afvikles. det var en anden forretningskultur, andre
holdninger, og banken kendte ikke den udenlandske ejers idéer til at drive forretning. de
havde stået cimber sterling bi i en svær tid, men de betragtede cimber sterlings problemer
for løst, da den nye ejer kom til. han husker ikke, at de har set et regnskab for mansvell, ihor
kolomoyskyi eller koncernforbundne selskaber. de så, at mansvell indbetalte 165 mio. kr.
banken gav cimber sterling frem til andet kvartal 2012 til at indfri engagementet. banken
kunne have opsagt engagementet med cimber sterling, men de ville give cimber sterling den
tid, der skulle bruges til at få flyttet engagementet.
de fik årsrapporten den 8. juli 2011, og der var ikke forbehold for ”going concern”. han
deltog i et møde den 14. oktober 2011 med cimber sterling. banken havde klart det indtryk,
at mansvell bakkede op. banken forholdt sig vist ikke til, om de 165 mio. kr., mansvell
oprindeligt indskød, var nok. det var deres opfattelse, at cimber sterling ville komme med et
oplæg til afvikling af bankens engagement. den 31. oktober 2011 var han cc. på en e-mail
med to breve om skats udlæg. det overraskede lidt, at det var nødvendigt med udlæg, nu da
der var penge bag. de anså det ikke som alarmerende, men de gjorde opmærksom på, at det
var uhensigtsmæssigt, at cimber sterling havde skat på nakken. bankens brev af 7.
november 2011 til cimber er ikke udtryk for, at banken var usikker på, om likviditeten var på
                                               - 54 -
plads. udlægget irriterede dem. det var ikke nødvendigt, hvis der kom penge udefra, og slet
ikke hvis udlægget gik ind i bankens sikkerheder. cimber sterlings kreditrammer blev
overholdt uden overtræk.
den 23. november 2011 deltog han i et møde med cimber sterling. aftalen om afvikling blev
fastholdt. de mente, at de gav cimber sterling passende tid. de bad ikke om at få et
likviditetsbudget. det bekymrede de sig ikke så meget om, efter mansvell gik ind. de var vist
ikke voldsomt i detaljer på mødet. de fik at vide, at ejeren ejede to andre flyselskaber, og at
cimber sterling skulle være platform for driften. det var store ting, der gjorde, at de ikke
havde behov for at gå i detaljer. det var ikke overraskende, at driften gik dårligt, da cimber
sterling ikke fra den ene dag til den anden kunne ændre driften. cimber sterlings
delårsrapport og pressemeddelelse den 14. december 2011 bekræftede dem i, at cimber
sterling var i gang med en ”turnaround”, og at der var opbakning fra mansvell.
den 23. december 2011 fik han besked om et nyt udlæg fra skat. det gav ikke anledning til
overvejelser fra hans side. det bekræftede blot, at der fortsat var en lille smule rod. de fik
ikke noget oplæg til afvikling af engagementet inden nytår. han deltog ikke i telefonmødet
den 5. januar 2012. man kan sige, at de ved brevet af 13. januar 2012 udskød fristen med en
måned. de gav i brevet udtryk for deres irritation over, at de ikke havde modtaget det lovede,
men de havde respekt for de mange ting, som cimber sterling skulle foretage sig. deres
opfattelse var, at cimber sterling løbende havde udfordringer med sin ejerkreds, og at det
ramte banken, når de bad om disse ting. de satte deres lid til mansvell og de store betalinger,
og bankens holdning var, at cimber sterling skulle tale med sin ejerkreds. han har
formentlig gennemgået det materiale, som alex dyrgaard sendte den 20. januar 2012. det var
afgørende for banken, at ”ree, bardin og myco” ikke blev betalt før banken. det er helt
normalt, at aktionærerne må vente med at blive betalt. vedrørende posten ”catch-up tax og
payables” husker han ikke drøftelser om manglende betaling af kreditorer. de syntes bare, det
var utilfredsstillende, at de kom sidst. det anførte i materialet om en ny bank overraskede
dem ikke. den nye ejer, som de ikke kendte i detaljer, havde en bank med aktiviteter i
baltikum, og det anførte lød derfor plausibelt.
de skærpede tonen i brev af 25. januar 2012, da de var trætte af, at de ikke kunne få den
aftalte afviklingsplan. det var vigtigt, at ledelsen og ejerkredsen forstod, at der skulle ske
                                                - 55 -
noget. han deltog i det forudgående møde. de havde rådgivning fra deres eksterne advokat,
advokat lisa bo larsen, og det anførte i punktopstillingen er nok formuleret af hende. de
talte med store bogstaver. brevet er skrevet på engelsk, fordi det også var rettet til ejer-
kredsen. når banken skrev, at cimber sterling ikke måtte betale andre kreditorer, tænkte
banken primært på aktionærerne og de finansielle kreditorer – ikke de almindelige kreditorer.
de havde tiltro til, at mansvell kunne og ville betale, hvis der blev presset hårdt nok. de
havde indtryk af, at cimber sterling arbejdede særdeles hårdt for at få tingene på plads, men
at ejeren havde en lidt anderledes tilgang til at supportere selskabet. danske bank var således
ikke uenig i, at cimber sterling skulle kunne betale de almindelige kreditorer. de godkendte
også efterfølgende lønudbetaling for januar 2012.
han modtog som ønsket uddrag af referat med bestyrelsesbeslutning af 30. januar 2012 fra
cimber sterling group a/s. han læste også lånetilsagnet af 16. februar 2012 fra mansvell.
dette var ikke tilfredsstillende, da der ikke var en klar forpligtelse til at tilføre kapital, der
kunne nedbringe bankens engagement. han deltog ikke i telefonmødet den 21. februar 2012,
men lisa bo larsen deltog, da der var kommet et juridisk dokument, som de skulle tage
stilling til. de fandt det derfor naturligt at have ekstern advokatbistand med. bankens brev af
22. februar 2012 var et referat fra mødet, hvor de gav udtryk for deres utilfredshed med
lånetilsagnet fra mansvell. de var irriterede over, at de ikke kunne få noget håndfast, som de
var vant til herhjemme. banken ville ikke være afhængig af udviklingen i branchen eller i
selskabet. ejeren måtte bakke op, og de havde set, at mansvell havde vilje og evne til dette.
de mente, at de var dækket af i deres engagement, idet sikkerhederne i form af fly,
flyreservedele og debitorer havde tilstrækkelig værdi. bankens brev af 24. februar 2012 skal
således ses i sammenhæng med cimber sterlings brev af 23. februar 2012. de ændrede en
smule i cimber sterlings afviklingsforslag ud fra et ønske om at holde selskabet til ilden.
cimber sterling har i hele perioden, også efter den 24. februar 2012, håndteret kontiene. der
var ikke overvejelser om at søge sig fyldestgjort i virksomhedspantet. banken var noget
forundret over konkursbegæringen. så sent som få dage før, havde mansvell betalt store beløb
til cimber sterling. selskabets ledelse var også forundret.
arne steen lorentzen har forklaret blandt andet, at han har været kreditkonsulent i danske
banks kreditafdeling i københavn, men nu er pensioneret. han var sagsbehandler på cimber
sterlings sag. han deltog i et møde den 14. oktober 2011 med cimber sterling. de indgik en
                                                 - 56 -
aftale om afvikling af bankens engagement inden andet kvartal 2012, og selskabet fik det
opdrag at sende et oplæg til afvikling inden nytår. oplægget kom dog ikke. han var ikke
involveret i spørgsmålet om skats udlæg hos cimber sterling. det var hans kollega gert
mortensen, der behandlede det spørgsmål. han har set gert mortensens brev af 7. november
2011 om udlægget til cimber sterling, idet de holdt hinanden orienteret. ham bekendt
modtog banken ikke et likviditetsbudget som efterspurgt i brevet. banken var betrygget i de
sikkerheder, de havde. han deltog i et telefonmøde i januar 2012, men husker ikke nærmere
fra det. de skød fristen for et oplæg til afvikling af engagementet til slutningen af januar. han
husker den agenda, som alex dyrgaard sendte til banken den 20. januar 2012. han drøftede
den med gert mortensen. de konstaterede, at de finansielle kreditorer stod til at blive indfriet
før banken, og det var de ikke begejstrede for. det blev ændret efter aftale, og der kom et nyt
oplæg, hvorefter de finansielle kreditorer skulle konverteres til aktier. de hæftede sig ikke
nærmere ved posterne ”catch-up tax og payables”. han havde ikke hørt om, at der var ubetalte
kreditorer. de var lidt forundrede over, at den nye ejer ikke undgik det.
han deltog i mødet den 24. januar 2012. det er deres eksterne advokat, der har udformet
brevet af 25. januar 2012. brevet er godkendt af banken. gert mortensen og han har kigget
det igennem og har drøftet det med henrik hoffmann. de havde endnu ikke fået en plan for
afvikling. der kom et svar fra cimber sterling den 27. januar 2012, og banken var enig med
cimber sterling i, at selskabet måtte fortsætte med at betale driftsmæssige kreditorer og løn.
de havde ikke til hensigt at lukke selskabet eller spærre for løn eller ordinære betalinger.
uanset at de den 27. januar 2012 godkendte udbetaling af januar lønnen, blev det ikke praksis
derefter med en sådan godkendelse. det er korrekt, at banken ikke ville frigive sikkerhederne,
før cimber sterling havde fået en aftale med en ny bank. de fik den 20. februar 2012 tilsendt
et lånetilsagn fra mansvell. det levede ikke op til bankens forventninger, idet tilsagnet
indeholdt betingelser vedrørende driften, som de ikke kunne acceptere, da de ikke havde
nogen indflydelse på driften. de drøftede det med advokat lisa bo larsen. han deltog i et
telefonmøde med cimber sterling den 21. februar 2012. brevet af 22. februar 2012 er
forfattet af deres eksterne advokat. han husker ikke, om det blev sagt, at de ikke troede på
cimber sterlings opfyldelse af driftsmålene, men de ville have et tilsagn uden betingelser. de
forestillede sig ikke, at støtten ville blive trukket, og at cimber sterling ikke ville komme
igennem sin ”turnaround”. de var overbevist om, at cimber sterling kunne overholde
afviklingsplanen, der foreskrev en nedbringelse i fem trin. ”cash flow’et” var stort i selskabet,
                                              - 57 -
og de forventede, at mansvell ville komme med penge. de fik ikke nogen accept fra cimber
sterling af deres ændringsforslag til afviklingsplan, men planen blev fulgt. cimber sterling
havde selv kontrol over sine konti. banken har ikke godkendt udbetalinger, da der ikke var
overtræk. han var på ferie, da han hørte om konkursen, som han blev meget overrasket over.
gert mortensen har forklaret blandt andet, at han er kontorchef i danske bank i afdelingen for
særlige kreditter, hvilket vil sige de svære sager. han kom ind i sagen i starten af april 2011,
idet banken vurderede, at sagen skulle have større opmærksomhed. de fik årsregnskaberne fra
cimber-selskaberne, men han erindrer ikke, at de fik revisionsprotokollater. banken antog
advokat lisa bo larsen, da de havde brug for ekspertise inden for flybranchen. i forbindelse
med mansvells indtræden udarbejdede banken på anmodning fra cimber sterling en
erklæring om, at de ikke ville opsige engagementet på kort eller mellemlang sigt. banken
foretog ikke en undersøgelse af mansvell, og han har ikke set regnskaber derfra. han fik først
efterfølgende at vide, hvem der stod bag.
de holdt et møde med cimber sterling den 14. oktober 2011. banken bad om at modtage et
oplæg til afvikling af bankens engagement inden udgangen af 2011. engagementet skulle
afvikles senest i andet kvartal 2012. cimber sterling tog det til efterretning. han skrev til
jacob krogsgaard den 31. oktober 2011 i anledning af skats udlæg, som var uacceptable.
der var lavet interne gældsbreve, som han havde behov for at drøfte med jacob krogsgaard.
de var ikke i tvivl om, at cimber sterling ville komme igennem sin ”turnaround”. noget
tydede på, at selskabet havde rod i den interne kommunikation med hovedaktionæren, men
banken var ikke bekymret for, om hovedaktionæren ville understøtte selskabet. de fik ikke
det likviditetsbudget, som de bad om i brev af 7. november 2011, og de rykkede heller ikke
for det. cimber sterlings delårsrapport og pressemeddelelse af 14. december 2011 var en
bekræftelse på, at hovedaktionæren fortsat stod bag selskabet. sidst i december 2011 fik han
igen besked om et udlæg fra skat. det var irriterende, at de igen skulle tåle udlæg, og det
var helt naturligt at kontakte kunden. de fik en forklaring fra alex dyrgaard, som banken
godtog.
han deltog i et telefonmøde med cimber sterling den 5. januar 2012, men husker det ikke i
detaljer. de havde ikke som aftalt modtaget en plan for afvikling af engagementet inden nytår.
de var trætte af at vente, og derfor skærpede de tonen i brevet af 13. januar 2012. de tænkte
                                              - 58 -
ikke, at cimber sterling ikke var i stand til det, eller at der var problemer med ho-
vedaktionæren. de udskød i realiteten fristen for selskabets oplæg til den 27. januar 2012.
han deltog ikke i mødet den 24. januar 2012, fordi han var på ferie. han var heller ikke med
til at forfatte bankens brev af 25. januar 2012, men han har læst det. meningen med brevet
var, at selskabet hverken måtte betale de finansielle kreditorer eller foretage ekstraordinære
betalinger. de vidste ikke, hvad karsten ree havde til gode.
cimber sterling svarede den 27. januar 2012, og det blev, som cimber sterling beskrev i
brevet. da han kom tilbage fra ferie, så han, at de havde modtaget en erklæring fra cimber
sterling group a/s’ bestyrelsesmøde den 30. januar 2012, som de havde bedt om. han
erindrer ikke, at de drøftede erklæringen efterfølgende.
den 20. februar 2012 modtog de en e-mail med et lånetilsagn fra mansvell. de svarede
samme dag, at tilsagnet ikke var godt nok. det var en beslutning, der blev taget i banken efter
drøftelser med deres advokat. problemet var, at de først langt henne i 2012 ville få betaling.
desuden var der nogle juridiske spidsfindigheder i tilsagnet, som deres advokat gjorde dem
opmærksom på. han deltog i et telefonmøde den 21. februar 2012. bankens brev af 22.
februar 2012 er forfattet i samråd med deres advokat. han erindrer ikke, om det blev nævnt på
mødet, at banken ikke troede på driftsmålene som nævnt i brevet. de tvivlede ikke på, at
mansvell ville bakke op, men de ville have noget mere konkret. de var bekendt med, at
privatbank var en mulighed for cimber sterling på grund af relationen til mansvell. cimber
sterling foreslog ved brev af 23. februar 2012 en afvikling af bankens engagement i to trin.
de foreslog i deres brev af 24. februar 2012 i stedet en afvikling i fem trin. de forventede, at
cimber sterling ville følge planen, da den ikke var langt fra cimber sterlings eget forslag.
der kom ingen reaktion fra cimber sterling, og der kom heller ikke noget overtræk. det var
cimber sterling selv, der styrede udbetalinger fra kontiene, og engagementet blev ikke
misligholdt. de var forundrede over, at der i starten af maj 2012 blev indgivet
konkursbegæring.
bo schou-jacobsen har forklaret blandt andet, at han er statsautoriseret revisor hos pwc. i
slutningen af april 2012 lod de sig vælge som revisor for cimber sterling group a/s. de
overvejede i den forbindelse habilitet, kompetencer og ressourcer, og de interesserede sig for,
hvorfor den hidtidige revisor fratrådte. de mødtes med flere ledelsesmedlemmer, herunder
                                             - 59 -
formand for revisionsudvalget jesper jarlbæk, cfo martins antonovics og regnskabschef
dennis hansen. de lagde vægt på, at jørgen lindegaard og jan palmér var indtrådt i
bestyrelsen, da det var personer med stor integritet. cimber-koncernen var på vej i en
”turnaround” og havde udfordringer. de påpegede, at der var regnskabsmæssige udfordringer
med værdiansættelse af skatteaktiver og flyflåden samt kapitalandele i datterselskaber, og de
var bekymrede for ”going concern”, så det blev gjort klart for ledelsen, at de ikke kunne
forvente en blank revisionspåtegning. ledelsen regnede med fortsat drift.
de undersøgte mansvell og ihor kolomoyskyi, og der var kendskab til ihor kolomoyskyi i
deres system. der dukkede ikke noget op, som gjorde, at de ikke kunne betjene selskabet. han
har læst kpmgs fratrædelsesprotokollat. de havde derfor fokus på at sikre deres honorar. de
talte med finn meyer fra kpmg, inden de indtrådte som revisorer, og finn meyer henviste til
indholdet af protokollatet. de fik også adgang til tidligere revisionsprotokollater, inden de
indtrådte. konklusionen var, at de godt kunne indtræde som revisorer. han husker ikke, om
han har set materialet fra cimber sterling group a/s’ revisionsudvalgs møde den 1.
december 2011 før. når der i materialet står ”significant negative deviations in ebit” og
”significant negative cash-flow” kan det have sammenhæng med spørgsmålene om den
regnskabsmæssige værdiansættelse og ”going concern”. de vidste, at der var væsentlige
forhold, som de skulle se på. de nåede ikke at foretage revision, før cimber-koncernen gik
konkurs. der var måske en vis ”metaltræthed” mellem kpmg og cimber-koncernen. han var
bekendt med den blanke revisionspåtegning med supplerende oplysning i årsrapporten fra året
før. der var ikke noget, der indikerede, at man ikke kunne afgive en revisionserklæring. der
var ikke forbehold for ”going concern”, og når der ikke var et sådant forbehold, beror det på,
at revisor er enig med ledelsen om det.
parternes anbringender
camc og cimber sterling begge under konkurs har i deres påstandsdokument gjort følgende
anbringender gældende, som er gentaget og uddybet under proceduren:
      ”anbringender vedrørende omfanget af virksomhedspantet i relation til flyre-
       servedele
       …
                                         - 60 -
det gøres overordnet gældende, at danske banks virksomhedspant ikke omfattede
flyreservedele af nogen art, hvorfor værdien af de flyreservedele som var til stede på
konkurstidspunktet (og som efterfølgende er solgt og provenuet overført til sagsøgte)
ikke tilkommer sagsøgte som panthaver. subsidiært gøres det gældende, at virksom-
hedspantet ikke omfattede cimber sterlings flyreservedele kompatible med fly af typen
crj-200.
i henhold til tinglysningslovens § 47c, stk. 4, nr. 6, kan et virksomhedspant ikke omfatte
”luftfartøjer og aktiver, der kan omfattes af en panteret i luftfartøjer i henhold til §§ 1,
22 og 24 i lov om registrering af rettigheder over luftfartøjer.”...
konkursboerne gør derfor i første række gældende, at danske banks virksomhedspant
ikke omfatter flyreservedele ejet af cimber sterling eller camc, jf. ordlyden af
tinglysningsloven § 47c, stk. 4, nr. 6, idet disse aktiver efter deres art kunne/skulle
pantsættes i henhold til flyregistreringslovens § 24 (lbkg nr. 620 af 15. september
1986 med senere ændringer, i det følgende ”flr”). …
konkursboerne gør gældende, at navnlig bemærkningerne i betænkningen om virk-
somhedspant fører til, at flyreservedele af klarhedshensyn generelt er undtaget virk-
sompant. det generelle formål med at indføre virksomhedspantereglerne i dansk ret var,
at lette virksomhedernes finansiering ved at etablere en smidig sikkerhedsstruktur i form
af et virksomhedspant. idet netop dette finansieringshensyn allerede varetages gennem
reglerne i flr § 24, er der intet finansieringshensyn at tage til luftfartsselskaberne. som
anført i betænkningen om virksomhedspant valgte man derfor af klarhedshensyn
generelt at undtage flyreservedele fra virksomhedspantet, idet man i modsat fald netop
opnåede den uønskede og uklare retsstilling, hvor en potentiel rettighedshaver skal
undersøge rettighedsregisteret for luftfartøjer såvel som personbogen for at undersøge
om flyreservedelene er pantsat. ifølge dette synspunkt falder samtlige reservedele ejet af
hvert af de konkursramte selskaber uden for virksomhedspantet.
…
konkursboerne gør i anden række gældende, at danske banks virksomhedspant ikke
omfatter flyreservedele kompatible med flytypen crj-200 ejet af cimber sterling, idet
dette selskab konkret (i kraft af ejerskabet over cjr-flyet oy-rjb) kunne have pantsat
disse reservedele i medfør af flyregistreringsloven § 24.
rettigheder over et luftfartøj skal registreres for at opnå beskyttelse over for aftaler og
mod retsforfølgning, jf. flr § 1, stk. 1. den ret, der skal kunne fortrænge en ure-
gistreret ret, skal selv være registreret og erhververen ifølge aftale skal være i god tro,
jf. flr § 1, stk. 2. i henhold til flr § 2, skal bl.a. panterettigheder over flyet re-
gistreres i registeret.
i henhold til flr § 24, kan der – i tillæg til pantsætningen af et fly – etableres et fly-
dende accessorisk pant over reservedele til den pågældende flytype.
…
for at etablere og opretholde det flydende accessoriske pant i reservedelslageret, skal
pantsætter således eje minimum et luftfartøj (kompatibelt med reservedelslageret), de
enkelte reservedele må ikke være særskilt behæftede, reservedelene skal være oplagret i
et konventionsland (genèvekonventionen af 1948), og lagerets art, omtrentlige antal og
opbevaringssted skal angives. herudover skal der ske opslag af pantsætningen ved
lageret, og pantsætningen skal registreres ved trafikstyrelsen. en betingelse for
                                         - 61 -
etableringen af et accessorisk flydende pant i henhold til flr § 24 er således, at pantet
etableres ”i skyggen” af et registreret pant i et luftfartøj.
idet cimber sterling konkret ejede et fly, hvilket fly netop var pantsat til danske bank,
kunne danske bank have betinget sig et pant over reservedelslageret. danske bank har
imidlertid valgt ikke at forlange en sådan panteret, ligesom sådan en rettighedstype ikke
ses registreret hos trafikstyrelsen. konkursboerne gør således i anden række gældende,
at i hvert fald cimber sterlings reservedelslager kompatibelt med et crj-fly ikke kan
være omfattet af bankens virksomhedspant, jf. tinglysningslovens § 47c, stk. 4, nr. 6,
idet dette reservedelslager også konkret kunne have været pantsat i henhold til
flyregistreringslovens § 24.
dette støttes af betænkning 180 af 1957 om registrering af rettigheder over luftfartøjer,
s. 19 ff….
…
på baggrund af betænkningen, som ligger til grund for flr § 24, er det således klart, at
reservedelslageret skal pantsættes accessorisk til luftfartsselskabets flåde af fly, men at
der ikke skal være nogen særlig forbindelse mellem fly og reservedelene. det vil sige, at
reservedelene ikke skal være øremærket noget bestemt flys reparationsbehov, men blot
skal tjene til flådens generelle vedligeholdelse. dette ses ydermere derved, at der ikke
tillades stiftelse af rettigheder over en andel af lageret, men kun over lageret som sådan.
…
for det tilfælde, at landsretten måtte finde, at flyreservedele ikke generelt er undtaget
fra virksomhedspant, gør konkursboerne således på baggrund af ovenstående gældende,
at alle flyreservedele, som var anvendelige/kompatible på cimber sterlings fly af typen
crj-200, falder udenfor virksomhedspantet. med henvisning til betænkningen, som
ligger til grund for b.la. flr § 24, gøres det gældende, at der ikke er grundlag for, at det
alene skulle være en ideel andel af reservedelslageret, som skal henføres til dette fly. et
sådant synspunkt om en forholdsmæssig opdeling af reservedelslageret vil uværligt føre
til de komplicerede retsforhold, som betænkningen søgte at undgå, idet det rent praktisk
vil være umuligt at identificere, hvilke specifikke reservedele rettigheden i så fald
omfatter. tværtimod falder alle cimber sterlings reservedele, som kunne monteres på
fly af typen crj-200, udenfor virksomhedspantet. det vil sige både crj-specifikke
reservedele, og reservedele, som kunne anvendes på tværs af flåden, herunder på crj-
fly.
…
som det fremgår af beskrivelsen … af de enkelte reservedelstyper, er samtlige de an-
givne kategorier reservedele i traditionel forstand, dvs. komponenter, som når de
monteres tjener til et flys driftsmæssige udrustning, og som monteres til erstatning for
andre komponenter. idet ingen af reservedelskategori har karakter af drivmidler (dvs.
fuel, smøremidler etc) gør konkursboerne gældende, at samtlige kategorier udgør
reservedele i flr’s forstand. navnlig betegnelsen ”consumables” kan forveksles med
sådanne drivmidler m.v., men ”consumables” er ifølge beskrivelsen i bilaget udtryk for
reservele, som ikke kan genmonteres efter reparation/overhaling, og altså ikke
drivmidler som forbruges løbende.
…
generelt om virksomhedspant - baggrund
                                         - 62 -
generelt om virksomhedspant kan det fastslås, at instrumentet udgør en undtagelse til
forbuddet mod at give pant i tingsindbegreb. formålet med virksomhedspantereglerne
var primært at sikre låntagende virksomheder et bedre og billigere finansie-
ringsgrundlag. forud for indførelsen heraf i dansk ret den 1. januar 2006, var der
imidlertid en betydelig kritik af de forventelige negative konsekvenser af virksom-
hedspantereglerne for andre kreditorer end virksomhedspanthaverne. da loven blev
vedtaget, forventedes det blandt andet af advokatrådet og kuratorforeningen, at
virksomhedspantet, ville indebære, at andre, usikrede kreditorer, f.eks. vareleveran-
dører, lønmodtagernes garantifond og skat, ville blive stillet ringere og ville risikere
at få et større dividendetab under en eventuel konkurs. der er således et særligt hensyn
at tage til disse øvrige kreditorer ved fortolkning af reglerne. risikoen for, at flere boer
blev afsluttet i medfør af konkurslovens § 143 og således uden, at der blev foretaget en
gennemgribende og forsvarlig bobehandling med afdækning og vurdering af eventuelle
omstødelige, erstatningspådragende eller strafbare dispositioner, blev ligeledes omtalt.
det forventedes videre af flere, at næsten udelukkende pengeinstitutter ville benytte sig
af virksomhedspant (som panthavere).
blandt andet i det lys besluttede justitsministeren i juni 2006, at loven skulle undergives
lovovervågning, således at justitsministeriet senest 3 år efter dens ikrafttræden skulle
fremlægge en redegørelse for folketinget om lovens generelle virkninger for de
almindelige kreditorer og for erhvervsvirksomhedernes finansieringsmuligheder. denne
lovovervågning pågik frem til januar 2012.
ved redegørelsen fra justitsministeriets lovafdeling afgivet den 13. januar 2012 fremgår
blandt andet, at advokatrådet ikke havde ændret opfattelse siden justitsministeriets
høring til brug for redegørelsen i 2009, at indførelsen af reglerne om virksomhedspant
og fordringspant havde medført en reduktion af den dividende, der udloddes i
konkursboer, og at der i større omfang end før reglernes indførelse ikke blev udloddet
dividende til simple kreditorer i henhold til konkurslovens § 97.
det var videre advokatrådets opfattelse, at de begrænsede midler til at udføre bobe-
handling for har betydet, at eventuelle strafbare forhold i konkursboer med virksom-
hedspant og fordringspant ikke blev afdækket, og at de begrænsede midler i kon-
kursboer i vidt omfang også har forhindret en afdækning af eventuelle omstødelige
dispositioner eller et eventuelt ledelsesansvar.
tiltrædelse, herunder retsvirkningerne af tiltrædelse
det er sagsøgernes opfattelse, at de risici ved virksomhedspantet, der er for usikrede
kreditorer (f.eks. vareleverandører, lønmodtagernes garantifond og skat) naturligt
medfører, at tinglysningslovens § 47 c skal fortolkes således, at disse risici mindskes i
videst muligt omfang. dette er relevant særligt vedrørende spørgsmålet om, hvornår et
en virksomhedspanthaver skal anses for at have tiltrådt sit virksomhedspant og
retsvirkningerne heraf, herunder hvorledes sikkerhedsrammen nedbringes og om dette
sker efter et bruttoprincip eller et nettoprincip.
…
både udvalget bag betænkningen og lovgiver var af den opfattelse, at virksomheds-
panthaver skulle kunne træde til sit pant på en række måder (”panthaverens tiltrædelse
af pantet vil i praksis formentlig kunne have mange former” jf. betænkningen side 159).
tiltrædelse kan således foretages ”i det åbne” ved eksempelvis konkurs-
                                         - 63 -
begæring/indledning af rekonstruktionsbehandling/foretagelse af udlæg, hvor der - som
det mindste - er et ”domstolstilsyn” og en vis grad af offentlighed omkring det, der
foregår. herudover kan tiltrædelse foretages ”i det skjulte” eksempelvis hvis
panthaveren hindrer pantsætteren i at trække på en konto (f.eks. ved gradvis nedsættelse
af trækningsretten på en kassekredit), hvor indbetalinger på fordringerne finder sted
(rådighedsberøvelse). navnlig en tiltrædelse ”i det skjulte”, som er tilfældet i
nærværende sag, giver anledning til betydelige bekymringer, idet den kan være særdeles
vanskelig at identificere efterfølgende, og idet der ikke er nogen kontrol eller tilsyn med
virksomhedspanthaverens fyldestgørelse.
det fremgår videre af betækningen side 163, at ”…den beskrevne retsvirkning af, at
panthaveren har titrådt pantet, må antages at følge af grundlæggende principper”.
det ligger således fast, at når et pant, herunder et virksomhedspant, er tiltrådt er dette
irreversibelt, og en panthaver kan derfor ikke fortryde eller ”træde tilbage” fra en til-
trædelse af pantet.
imidlertid kan en panthaver, der har tiltrådt pantet, men ”fortrudt” dette, blot aftale og
tinglyse et nyt virksomhedspant med pantsætter (med den offentlighed for øvrige
kreditorer, der følger af en tinglysning af dette nye pant). af hensyn til de øvrige
kreditorer ønskede lovgiver at skabe transparens omkring håndhævelse af et virk-
somhedspant, hvilket bl.a. kom til udtryk i det forhold, at virksomhedspant kun kunne
oprettes på skadesløsbreve, bl.a. således at virksomhedspanthaver og pantets yderste
ramme tydeligt kunne identificeres.
det ligger videre fast, at når en virksomhedspanthaver har tiltrådt sit virksomhedspant -
uanset om det sker ”i det åbne” eller ”i det skjulte”, og uanset om panthaver vil erkende
at det er en tiltræden – kan pantsætteren så snart sikkerhedsrammen er opbrugt forlange
virksomhedspantet aflyst (med den offentlighed for øvrige kreditorer, der følger af
denne aflysning).
det er dog i forbindelse med ovenstående væsentligt, at tinglysningsloven fortolkes
således, at hensynene til de øvrige kreditorer varetages bedst muligt ved, at det van-
skeliggøres for virksomhedspanthavere at forsøge – i det skjulte – at ”reparere” på
tiltrædelsen (selvom en virksomhedspanthaver utvivlsomt ikke efter tiltrædelsen selv
kan bestemme, hvornår sikkerhedsrammen nedskrives). hensynene til de øvrige kre-
ditorer og risikoelementerne er blandt andet beskrevet i danske advokaters svar af 3.
oktober 2011 til en forespørgsel fra justitsministeriet, hvor det anføres, at ”der er
således ikke i betænkning nr. 1459/2005 om virksomhedspant (s. 162 f.) eller i lov-
givningen fastlagt tiltrædelseskriterier eller flagningsregler om en tiltrædelse. det er
meget betænkeligt, og efterlader mulighed for spekulativ adfærd fra virksomheds-
panthavers side. denne kan således i det interne forhold bl.a. tage ”tiltrædelsesskridt”,
som vil kunne fremvises, hvis virksomheden kuldsejler, men som kan glemmes, hvis
den redder livet, selvom reglerne om tiltrædelse indebærer, at en tiltrædelse er
irreversibel, idet aktiverne ved tiltrædelsen fragår i pantebrevets sikkerhedsramme. men
har tiltrædelse ikke ydre kendetegn i form af en nøjere defineret flagning, vil spor efter
en tiltrædelse, der senere annulleres, ikke kunne påvises ved selv en grundig
bobehandling”. …
                                        - 64 -
hensynene til de øvrige kreditorer tilsiger herefter blandt andet, at såfremt der måtte
være berettiget tvivl om, hvorvidt et virksomhedspant er tiltrådt eller eller ej, bør
domstolene lægge til grund, at dette er tilfældet. i tilfælde af en sådan berettiget tvivl,
må det således påhvile virksomhedspanthaver at godtgøre, at panthavers egne hand-
linger ikke udgør en tiltrædelse af sit virksomhedspant.
endvidere bemærkes, at hvis et nettoprincip anvendes ved beregning af nedbringelsen
af rammen (dvs. både ind- og udbetalinger tages i betragtning) – således som banken
anfører – respekteres henholdsvis hensynet til de øvrige kreditorer og princippet om at
tiltrædelsen er irreversibel, netop ikke. ved anvendelse af et nettoprincip kunne
virksomhedspanthaveren således ”blive ved og ved” efter sin tiltrædelse af pantet, idet
han efter at have opnået fyldestgørelse via pantsatte aktiver for et beløb svarende til
pantebrevets ramme, reelt kunne reetablere pantet ved på ny at lade pantsætteren hæve
på kreditten. i kraft af nettoprincippet kunne en virksomhedspanthavers fyldestgørelse
under sit pant med en relativ begrænset ramme på eksempelvis ganske få millioner
absorbere/forbruge flere milliarder kroner virksomhedspantsatte aktiver, uden at
sikkerhedsrammen berøres derved. dette viser i sig selv, at et nettoprincip for
nedbringelsen af sikkerhedsrammen ikke skal anvendes, og i stedet skal et bruttoprincip
anvendes (dvs. modtagne indbetalinger regnes som en fyldestgørelse uden hensyntagen
til efterfølgende træk på kreditten). reetablering af et virksomhedspant efter tiltrædelse
har fundet sted kan alene ske ved lysning af et nyt virksomhedspant.
det forhold, at ordet ”fyldestgørelse” anvendes flere steder i både betænkningen om
virksomhedspant og i justitsministeriets redegørelser om virksomhedspant støtter
endvidere sagsøgernes synspunkt om, at alle beløb hidrørende fra realisation af virk-
somhedspantsatte aktiver udgør panthavers fyldestgørelse og skal fragå i virksom-
hedspantets ramme. så snart aktiver (eksempelvis indsætninger på en bankkonto) er
tilgået en virksomhedspanthaver, er der således sket en fyldestgørelse af virksom-
hedspanthaveren; dette uanset om virksomhedspanthaver efterfølgende tillader virk-
somhedspantsætter at trække på kreditten. i denne sammenhæng bemærkes, at et
nettoprincip ikke kræver at trækket på kreditten sker i blot nogenlunde samme tids-
mæssige periode som tiltrædelsen af pantet, hvorfor reetableringen af pantet qua træk på
kreditten i givet fald ville kunne finde sted ganske lang tid efter tiltrædelsen og (den
første) fyldestgørelse under pantet.
justitsministeriets formulering i redegørelsen af 13. januar 2012, side 17, ” … idet
aktiverne ved flagning fragår i pantebrevets sikkerhedsmæssige ramme …”, støtter
ligeledes, at alle indbetalinger hidrørende fra virksomhedspantsatte aktiver skal fragå i
virksomhedspantets ramme.
sammenfattende kan det således nævnes, at indførelsen af virksomhedspant som en
juridisk ”figur” i dansk ret ikke skete uden betydelig bekymring fra de involverede
aktører, herunder kuratorforeningen og advokatrådet (hvis medlemmer har til opgave
at afdække tiltrædelser m.v.) og især tvangskreditorerne i form af lg og skat (som
har oplevet væsentlig større dividendetab som følge af virksomhedspanter). også set i
lyset af virksomhedspantets (de facto) altomfattende og flydende karakter, bør reglerne
omkring en virksomhedspanthavers tiltræden fortolkes, således at de skitserede
skadevirkninger for de øvrige aktører minimeres, og der opnås en balance mellem
virksomhedspanthavers sikkerhedsrettighed og de øvrige kreditorers andel af
                                         - 65 -
virksomhedens aktiver, og således at der skabes en transparens omkring virksom-
hedspanthavers tiltrædelse af pantet og fyldestgørelsen under dette.
derudover bryder anvendelsen af et nettoprincip ved opgørelsen af virksomheds-
panthavers fyldestgørelse under pantet med grundlæggende panteretlige principper,
hvilket betænkningen på s. 163 udtrykkelig tog afstand fra. eftersom ingen andre
panterettigheders værdi skal opgøres efter et nettoprincip, har det formodningen imod
sig, at et virksomhedspant (som det eneste) skulle opgøres efter et sådan princip. det er
således et sædvanlig panteretligt bruttoprincip, som skal anvendes.
det forhold, at et konkursbos omstødelse af sikkerhed for gammel gæld (navnlig i
medfør af konkurslovens § 70) skal opgøres efter et nettoprincip kan ikke tillægges
betydning i denne sammenhæng. der eksisterer ingen sammenhæng mellem en pant-
havers fyldestgørelse under en uomstødelige panterettighed og et konkursbos omstø-
delseskrav. i nærværende sag har konkursboerne netop ikke påstået nogen omstødelse
af virksomhedspantet, idet konkursboerne respekterer det tinglyste virksomhedspant,
hvilket også afspejles i det forhold, at cimber sterlings omstødelseskrav alene vedrører
perioden efter, at virksomhedspantet er fuldt ud nedskrevet. det er således hverken
grundlag eller behov for at overføre omstødelsesreglernes nettoprincip på
virksomhedspanthavers fyldestgørelse under pantet. ifølge betænkningen skal
fyldestgørelsen opgøres efter grundlæggende panteretlige principper, hvorved forstås
den faktisk opnåede bruttoværdi af de pantsatte aktiver efter tiltrædelsen.
anbringender vedrørende tidspunktet for danske banks tiltrædelse af virk-
somhedspantet
konkursboerne gør gældende, at danske bank tiltrådte sit virksomhedspant den 24.
februar 2012, idet den tidligere varslede opsigelse af cimber sterlings kreditfaciliteter
endeligt blev effektueret på denne dato …
det forhold, at opsigelsen skete med en løbende nedtrapning af cimber sterlings
trækningsret/engagement i stedet for en øjeblikkelig nedlukning af engagementet,
ændrer ikke ved, at der var tale om en tiltrædelse af pantet.
ifølge betænkning 1459 om virksomhedspant, side 160, skal der ved bedømmelsen af,
om en virksomhedspanthaver (uden for udlægs- og konkurstilfælde) har tiltrådt sit pant,
lægges vægt på om panthaveren pålægger pantsætter rådighedsindskrænkninger i
relation til de virksomhedspantsatte aktiver. …
konkursboerne gør i denne forbindelse gældende, at den af danske bank besluttede og
fastsatte gradvise nedsættelse af trækningsretten på kassekreditten utvivlsomt udgør en
tiltrædelse af virksomhedspantet, jf. betænkningens bemærkninger om netop denne
situation. denne gradvise nedsættelse udgør i sagens natur en betydelig og tiltagende
rådighedsindskræning i cimber sterlings dispositionsadgang. konkursboerne gør
ligeledes gældende, at det forhold, at danske bank både den 26. februar 2012 og 13.
april 2012 egenhændigt valgte at nedskrive cimber sterlings trækningsret tidligere end
ellers varslet, illustrerer at banken spillede en aktiv rolle ved at fremskynde sin egen
fyldestgørelse. hertil kommer, at danske bank i sit brev af 25. januar 2012 …
meddelte cimber, at cimber ikke måtte disponeres på en sådan måde, at bankens
sikkerhedsrettigheder måtte blive negativt berørt i tilfælde af cimbers konkurs, ligesom
                                        - 66 -
selskabet ikke måtte betale lønninger eller andre kreditorer uden forudgående samtykke
fra banken.
det gøres således sammenfattende gældende, at disse tiltag både hver for sig og under ét
udgør en endog meget væsentlig indskrænkning i cimber sterlings og camc’ rådighed
over deres respektive kreditfaciliteter/indeståender og aktiver, og at banken ved sine
handlinger må anses for at have tiltrådt sit virksomhedspant den 24. februar 2012.
det gøres ligeledes gældende, at eftersom danske banks virksomhedspant var et fælles
virksomhedspant – dvs. at både cimber sterling og camc er debitorer på samme
skadesløsbrev … – så medfører en tiltrædelse af virksomhedspantet i forhold til cimber
sterling eo ipso en tiltrædelse af samme virksomhedspant i forhold til camc. hvis
danske bank havde ønsket mulighed for kun at tiltræde pantet i forhold til ét af cimber-
selskaberne, skulle banken have forlangt separate skadesløsbreve og dermed separate
virksomhedspanter. dette har banken ikke gjort.
anbringender vedrørende retsvirkningen af danske banks tiltrædelse af virk-
somhedspantet
ved tiltrædelsen af sit virksomhedspant påbegyndte danske bank fyldestgørelsen via de
virksomhedspantsatte aktiver indenfor skadesløsbrevets ramme, dvs. op til dkk 75
mio.
idet der ikke foreligger oplysninger om salg af virksomhedspantsatte aktiver i nogen
relevant periode forud for konkursernes indtræden, omhandler nærværende sag alene
danske banks fyldestgørelse gennem (virksomhedspantsatte) debitorindbetalinger på
selskabernes konti i danske bank i perioden fra tiltrædelsen og indtil konkursens
indtræden.
danske banks fyldestgørelse skal ifølge betænkning om virksomhedspant s. 162-163,
opgøres efter grundlæggende panteretlige principper, dvs. efter en bruttometode, således
at enhver indbetaling af en kundefordring på en konto i danske bank tilhørende cimber
sterling eller camc medfører, at sikkerhedsrammen under virksomhedspantet
(skadesløsbrevets ramme) nedskrives krone-for-krone. dette uanset om kontoen formelt
forblev under selskabernes rådighed, og at der således løbende gennemførtes betalinger
fra samme konto. der henvises i denne forbindelse til, at bruttometoden er det klare
udgangspunkt for nedskrivning af sikkerhedsrammen under virksomhedspantet i
tilfælde af panthavers træden til pantet jf. også prof. dr. jur ulrik rammeskov bang-
pedersens responsum (indhentet af kurator forud for anlæggelse af nærværende sag)
pkt. 3., hvor følgende bl.a. anføres:
”det klare udgangspunkt må være, at der anlægges en brutto betragtning, dvs. at enhver
fyldestgørelse opnået via pantsatte aktiver resulterer i et tilsvarende ”forbrug” af den
sikkerhedsmæssige ramme, uanset om panthaveren lader pantsætteren hæve på den
sikrede kredit. i modsat fald ville en panthaver, der efter tiltrædelsen havde opnået
fyldestgørelse via pantsatte aktiver for et beløb svarende til pantebrevets ramme, reelt
kunne reetablere pantet ved på ny at lade pantsætteren hæve på kreditten. en sådan
”annullation” af en tiltrædelse har ikke hjemmel i loven eller støtte i lovens forarbejder.
på tilsvarende vis som ved en ”frysning” af virksomhedspantet efter tinglysningslovens
§ 47 f, der ikke kan omgøres, må det antages, at en tiltrædelse af pantet heller ikke kan
                                        - 67 -
omgøres eller annulleres. det kan med andre ord ikke antages, at en panthaver kan opnå
fyldestgørelse flere gange for den tinglyste sikkerhedsramme ved først at tiltræde et
pant og derefter annullere tiltrædelsen.[…] den gengivne motivudtalelse synes at støtte,
at man også i tilfælde, hvor tiltrædelse alene sker ved nedsættelse af trækningsret, skal
anse enhver senere fyldestgørelse via pantet som et forbrug af sikkerhedsrammen, dvs.
at der også i denne situation skal anvendes en brutto vurdering. […] konklusionen er
dermed, at når en virksomhedspanthaver har tiltrådt pantet, vil enhver efterfølgende
fyldestgørelse opnået via pantsatte aktiver, herunder indbetalinger af pantsatte
fordringer på den sikrede kredit, medføre et tilsvarende ”forbrug” af den tinglyste
sikkerhedsramme, uanset om skyldneren i samme periode har hævet på den sikrede
kredit, og uanset hvilken karakter tiltrædelsen havde.” …
et sådan bruttoprincip ses også afspejlet i betænkning 1459 om virksomhedspant, s.
158-159, hvor det anføres at ”det er et grundlæggende princip, at et pantebrev ikke
giver sikkerhed for et større beløb end dets pålydende, selvom det giver pant i flere
aktiver. det indebærer, at pantebrevets pålyndende ramme danner rammen for, hvad der
ved fyldestgørelse i det pantsatte kan indkomme til dækning af det pantsikrede krav.”
…
…
det gøres gældende, at der hverken i tinglysningsloven, betænkningen om virksom-
hedspant eller i retspraksis findes støtte for et synspunkt, hvorefter en panthaver delvist
kan tiltræde sit virksomhedspant.
det gøres endvidere gældende, at danske banks tiltrædelse af sit virksomhedspant
gennem en gradvis tvungen nedtrapning af cimbers kreditfaciliteter ikke medfører, at
virksomhedspantet kun ”gradvist tiltrædes” svarende til reduktionen af kreditrammen.
med henvisning til … betænkning 1459 om virksomhedspant og responsaets pkt. 3, kan
det konkluderes, at et virksomhedspant kun kan tiltrædes i sin helhed... på tilsvarende
vis som ved en ”frysning” af virksomhedspantet efter tinglysningslovens § 47 f, der
ikke kan omgøres, kan en tiltrædelse af pantet heller ikke omgøres eller annulleres.
konklusionen er dermed, at når en virksomhedspanthaver har tiltrådt pantet, vil enhver
efterfølgende fyldestgørelse opnået via pantsatte aktiver, herunder indbetalinger af
pantsatte fordringer på den sikrede kredit, medføre et tilsvarende ”forbrug” af den
tinglyste sikkerhedsramme, uanset om skyldneren i samme periode har hævet på den
sikrede kredit, og uanset hvilken karakter tiltrædelsen havde.
bruttoprincippet fremtvinger i sig selv heller ikke flere konkurser. princippet finder
først anvendelse, når panthaveren træder til sit pant, hvilket typisk har nær forbindelse
med opsigelsen af det sikrede engagement. det er således ikke bruttoprincippet, som
fører til en eventuel konkurs, men det opsigelsen af kreditfaciliteten. i de græn-
setilfælde, hvor virksomheden måtte være solvent/levedygtig på trods af tiltrædelsen af
virksomhedspantet, er der intet til hinder for etablering af et nyt (virksomheds)pant til
sikkerhed for en fremadrettet kreditgivning.
retsvirkningen af danske banks tiltrædelse den 24. februar 2012 er således den, at
samtlige indbetalinger af virksomhedspantsatte fordringer på cimber sterlings og
camc’ konti i banken nedskriver bankens samlede sikkerhedsramme krone-for-krone,
og at bankens panteret under virksomhedspantet udtømmes endeligt når sik-
kerhedsrammen er fuldt nedskreven.
                                         - 68 -
det er utvivlsomt, at der i perioden fra 24. februar 2012 og frem til konkursen den 3.
maj 2012 indgik så betydelige beløb (fra simple fordringer hidrørende fra salg af varer
og tjenesteydelser) på kontiene i danske bank, at sikkerhedsrammen var nedbragt til
dkk 0 senest ved konkursens indtræden, hvorfor danske bank ikke kan påberåbe sig
deres virksomhedspant. når det alligevel er relevant at fastlægge den præcise dato, hvor
sikkerhedsrammen var nedbragt til dkk 0, er det for at afklare cimber sterlings
omstødelseskrav for den efterfølgende nedbringelse af danske banks usikrede
tilgodehavende hos cimber sterling. dette omstødelseskrav skal således først beregnes
fra det tidspunkt, hvor sikkerhedsrammen var nedbragt til dkk 0.
…en opgørelse over nedbringelsen af danske banks sikkerhedsramme under virk-
somhedspantet, … viser, at sikkerhedsrammen var nedbragt til dkk 0 den 20. marts
2012. denne opgørelse er korrigeret for indsætninger, der ikke hidrører fra realisation af
virksomhedspantsatte fordringer. … efter konkursboernes opfattelse er dette den
korrekte opgørelse for nærværende sag. danske bank kan således ikke fra og med den
21. marts 2012 påberåbe sig pantesikkerhed under virksomhedspantet, idet banken
allerede dagen før var fyldestgjort fuldt ud under dette pant.
opgørelsen er bl.a. korrigeret for rent interne overførsler mellem cimber sterlings og
camc’ egne konti, således at sådanne ikke er medtaget (de fratrækkes altså ikke i
sikkerhedsrammen). opgørelsen tager udgangspunkt i ultimosaldi for dagen før bankens
tiltrædelse, dvs. den 23. februar 2012, med en indbetalingssaldo på kr. 0,- og en
sikkerhedsramme på dkk 75 mio.
idet danske bank således ikke havde nogen tilbageværende sikkerhedsramme under
virksomhedspantet ved konkursernes indtræden, har danske bank været uberettiget til
at oppebære købesummerne opnået i anledning af overdragelse af de virksom-
hedspantsatte aktiver gennem virksomhedsoverdragelserne efter konkursernes ind-
træden. danske bank er herefter i henhold til releaseaftalen … indgået med sagsøgerne
forpligtet til at tilbageføre acontobetalingerne på hhv dkk 17 mio. til camc og dkk
8 mio. til cimber sterling, ligesom danske bank ikke har krav på yderligere provenu
hidrørende fra salg af eventuelle øvrige virksomhedspantsatte aktiver.
…
anbringender vedrørende omstødelse af engagementsnedbringelsen efter fuld
anvendelse af sikkerhedsrammen under virksomhedspantet
det bemærkes indledningsvis, at cimber sterling var det eneste selskab i cimber-
koncernen med en kreditfacilitet i danske bank, hvorfor nærværende omstødelseskrav
alene tilkommer dette bo.
idet danske bank på baggrund af ovenstående ”forbrug” af virksomhedspantet var en
usikret kreditor fra og med den 21. marts 2012 og til konkursens indtræden, og idet
banken på baggrund af sit særdeles detaljerede kendskab til selskabets driftsmæssige og
økonomiske forhold var i ond tro (viden eller burde viden) om selskabets insolvens, er
danske banks begunstigelse i denne periode sket i strid med det konkursretlige
ligelighedsprincip og er omstødelig i medfør af konkurslovens §§ 67 og/eller 74.
af opgørelsen … fremgår det, at den samlede nedbringelse i perioden fra og med den
21. marts 2012 til konkursens indtræden udgør dkk 18.110.731.
                                          - 69 -
konkursboerne bemærker, at de alternative scenarier fsva. tidspunktet for den fulde
nedskrivning af virksomhedspantet, har konsekvenser for beregningen af omstødel-
seskravet. …
konkursboerne gør i første række gældende, at nedbringelsen af engagementet er
omstødelig i medfør af konkurslovens § 67.
nedbringelsen fandt sted i perioden 28. februar 2012 og indtil konkursens indtræden
den 3. maj 2012, dvs. senere end 3 måneder før fristdagen, og dermed indenfor den
objektive omstødelsesperiode.
idet nedbringelsen har opbrugt al selskabets ”frie” likviditet, indebar nedbringelsen en
afgørende forringelse af selskabets betalingsevne. der henvises i denne forbindelse
eksempelvis til … at cimber i samme periode benyttede sine samhandelspartnere som
ufrivillige kreditfaciliteter i et forgæves forsøg på at inddække koncernens løbende
likviditetsbehov. ligeledes henvises til … at skat ligeledes løbende blev benyttet som
en ufrivillig kreditfacilitet (ud over hvad deres stilling som tvangskreditor i øvrigt kunne
tilsige), samt … at danske bank havde positivt kendskab hertil.
idet denne nedbringelse af engagementet med danske bank ikke skete som et led i
cimbers ordinære drift, men alene efter pres fra bankens side, var nedbringelsen alle-
rede af den årsag ikke af ordinær karakter. nedbringelsen af engagementet skete på
bekostning af cimbers driftsmæssige interesser, og formålet var alene, at danske bank
skulle begunstiges på de øvrige kreditorers bekostning.
idet konkurslovens § 67 er en objektiv omstødelsesregel, er det ufornødent at doku-
mentere, at cimber var eller blev insolvent i konkurslovens forstand i perioden… som
det er dokumenteret … gøres det dog ikke desto mindre gældende, at cimber var eller
blev insolvent i konkurslovens forstand i hvert fald fra danske banks opsigelse
gældende fra den 24. februar 2012 og frem til konkursens indtræden.
konkursboerne gør i anden række gældende, at nedbringelsen tillige er omstødelig i
medfør af konkurslovens § 74.
som anført ovenfor var (eller blev) cimber sterling insolvent ved danske banks op-
sigelse af engagementet den 24. februar 2012. i hvert fald fra dette tidspunkt var cimber
ikke i stand til løbende at betale sine forpligtelser efterhånden som de forfaldt, jf.
konkurslovens § 17, stk. 2. det forhold, at mansvell i marts måned stillede yderligere
kapital til rådighed ændrede ikke herved, idet kapitalen ikke var i nærheden af at være
tilstrækkelig, idet skat fortsat ikke modtog betalinger rettidigt, idet askeskylånet hos
karsten ree holding aps fortsat ikke blev indfriet, idet myco aps, bardin holding
aps, b&mc aps m.v. ikke blev indfriet og særligt idet cimber sterlings kreditorgæld
voksede betydeligt. at hele cimber koncernen, herunder cimber sterling, befandt sig i
en insolvent tilstand understøttes endvidere af de fremlagte bestyrelsesmødereferater…
danske bank var cimber koncernens primære bankforbindelse og danske bank havde
til stadighed et detaljeret indblik i alle koncernselskabers økonomiske stilling, hvorfor
banken allerede på dette grundlag kendte eller burde kende selskabernes insolvens.
                                        - 70 -
danske banks onde tro om selskabernes insolvens understøttes af indholdet af bilag 39
[e-mail af 27. december 2011], hvor cimber-koncernen meddelte danske bank, at
cimber ikke var i stand til at betale sin skattegæld rettidigt, og at cimber gennem
interne låneaftaler muliggjorde at ”skat deltager i kredittidsforlængelse ligesom de
øvrige simple kreditorer”. danske bank havde således endda positivt kendskab til, at
cimber benyttede skat og de andre simple kreditorer som ufrivillige kreditfaciliteter,
hvorfor danske bank tydeligvis var i ond tro både om cimbers insolvens, og om at en
nedbringelse (begunstigelse) af banken på utilbørlig vis ville ske på andre kreditorers
bekostning.
hertil kommer, at danske bank ved sit brev af 25. januar 2012 pålagde cimber sterling
ikke at udbetale lønninger, ligesom banken pålagde cimber sterling ikke at agere på en
sådan måde, at bankens sikkerheds- og modregningsrettigheder ville blive påvirket
negativt i konkurssituationen. ved dette brev foregreb banken reelt den forestående
konkurs, hvorfor banken nødvendigvis allerede på den baggrund var i ond tro om
insolvensen og utilbørligheden ved at modtage betalinger i strid med det konkursretlige
ligelighedsprincip, jf. eksempelvis u 1991.646/2 h.
i sit brev af 25. januar 2012 pålagde banken tillige cimber sterling ikke at betale nogen
del af sin gæld til øvrige kreditorer før gælden til danske bank var fuldt indfriet.
danske bank betingede sig (tiltvang sig) således på utilbørlig måde en uberettiget
fortrinsstilling på de øvrige kreditorers bekostning.
det bemærkes endvidere, at cimber ved sit brev af 23. februar 2012 …, dvs. dagen før
bankens endelige opsigelse af engagementet, udtrykkelig meddelte banken, at ”we
cannot allocate the entire first tranche to a repayment of danske bank without putting
the operation and the company’s survival at risk to the detriment of all stakeholders.”.
eftersom cimber sterlings mellemværende med danske bank havde karakter af et
løbende mellemværende, er bankens begunstigelse i perioden fra sikkerhedsrammens
fulde nedskrivning og indtil indtræden den 3. maj 2012 opgjort til nettonedbringelsen,
jf. eksempelvis u 2008.2012 v, u 2010.959 ø, u 2013.429 h og kl §§ 75-76, hvorfor
omstødelseskravet er opgjort til maksimalt dkk 21.713.801.
særligt om cimbers insolvens
det er uomtvistet, at cimber sterling var insolvent i begyndelsen af 2011, idet selskabet
ifølge danske banks udlægning ”var presset på likviditeten og selskabet kunne
konstaterere, at det ikke var muligt at betale forfaldne kreditorer til tiden”.
i første række gøres det på baggrund af bestyrelsesreferaterne for 2011 og 2012 …
gældende, at disse dokumenterer, at cimber på intet tidspunkt forud for konkursens
indtræden kom ud af sin insolvente tilstand. gennem hele perioden prioriterede cimber,
hvilke betalinger de (utilstrækkelige) tilgængelige midler skulle benyttes til, og dermed
hvilke simple kreditorer der skulle anvendes som ufrivillige kreditfaciliteter. gennem
hele 2012 var cimber-koncernens økonomiske stilling truet i en sådan grad, at samtlige
koncernselskaber reelt kontinuerligt var insolvente i konkurslovens forstand, og det var
kun kreditorernes passivitet, der udskød konkursernes indtræden. konkursboerne
bemærker i denne forbindelse, at bestyrelsen eksempelvis i januar 2012 estimerede, at
for at reetablere egenkapitalen skulle alle lån fra mansvell konverteres til aktier, og
                                         - 71 -
derudover skulle der tilføres yderligere op mod dkk 370 mio. for at gøre cimber
profitabel. cimber-koncernens insolvente tilstand var således hverken af ubetydeligt
omfang eller af kortvarig karakter.
for at belyse koncernens økonomiske stilling i forbindelse med mansvells aktietegning
i sommeren 2011 henviser konkursboerne til kpmg’ revisionsprotokollat af 8. juli
2011 for cimber sterling group a/s …, hvoraf følgende oplysninger bl.a. fremgår:
• koncernes egenkapital var dkk -26 mio, og koncernens soliditet var -2,7 %,
• koncernen havde de seneste år været væsentligt tabsgivende, og budgetterede
ligeledes med at være tabsgivende i det indeværende regnskabsår,
• pr. 30. juni 2011 havde koncernen dkk 118 mio. i overforfaldne kreditorer og dkk
33 mio. i overforfaldne skatter og afgifter,
• i en længere periode havde såvel offentlige som private kreditorer ikke været betalt
rettidigt, og skat gennemførte udlægsforretninger mod koncernen,
• koncernens drift havde kun kunnet holdes i gang ved stram daglig styring af betaling
af kreditorer af afgørende betydning for koncernens drift og overlevelse.
• i tillæg til mansvells planlagte investering stor dkk 165,5 mio., havde koncernen
behov for at etablere en ny kreditfacilitet stor dkk 100 mio. i tillæg til de eksisterende
kreditfaciliteter.
• koncernens kreditfacilitet hos danske bank var fuldt udnyttet, og koncernen for-
ventede et stigende likviditetsbehov på op til dkk 153 mio. ultimo januar 2012.
at selskaberne i cimber-koncernen fortsat var insolvent i perioden efter mansvells
aktietegning er blandt andet dokumenteret ved kpmg’ revisionsprotokollat af 26.
september 2011 for cimber sterling a/s (…), hvoraf følgende oplysninger bl.a.
fremgår:
• egenkapitalen var dkk – 206 mio., og soliditeten var – 32,7%,
• pr. 30. juni 2011 havde koncernen dkk 118 mio. i overforfaldne kreditorer og dkk
33 mio. i overforfaldne skatter og afgifter,
• i en længere periode havde såvel offentlige som private kreditorer ikke været betalt
rettidigt, og skat gennemførte udlægsforretninger mod koncernen,
• koncernens drift havde kun kunnet holdes i gang ved stram daglig styring af betaling
af kreditorer af afgørende betydning for koncernens drift og overlevelse.
• den kortfristede gæld (dkk 736 mio.) oversteg omsætningsaktiverne (dkk 253
mio.) med dkk 483 mio., hvilket udgjorde en betydelig forværring i forhold til tid-
ligere samt i forhold til budgettet.
• perioderegnskabet for august 2011 viste et driftstab på dkk 30,6 mio.
• i tillæg til mansvells investering stor dkk 165,5 mio., havde koncernen behov for at
etablere en ny kreditfacilitet stor dkk 100 mio. i tillæg til de eksisterende kre-
ditfaciliteter.
• danske bank havde ydet en midlertidig sæsonkredit stor dkk 10 mio. med udløb
30. april 2011, som trods forfald ikke var indfriet
• cimber sterlings leverandørgæld udgjorde dkk 176 mio., hvoraf en væsentlig del
var overforfalden.
det kan således konstateres, at uanset kapitaltilførslens nominelt betydelige størrelse, så
havde den en relativt ringe indvirkning på cimbers økonomiske stilling, og den var
således aldeles utilstrækkelig til at bringe cimber ud af sin insolvente tilstand.
                                        - 72 -
at cimbers økonomiske stilling ikke oplevede nogen nævneværdig forbedring i resten
af 2011 er dokumenteret ved de fremlagte bestyrelsesreferater …, af kpmg’s oplæg til
audit commitee meeting i cimber sterling den 1. december 2011 … samt af
mailkorrespondancen mellem cimber og danske bank …. af sidstnævnte fremgår det
udtrykkeligt, at cimber ikke var i stand til at betale sin skattegæld efterhånden som den
forfaldt, hvorfor cimber qua koncerninterne låneaftaler formåede, at ”få skat til at
deltage i kreditforlængelsen lige som de øvrige simple kreditorer”, dvs. skat blev
benyttet som en ufrivillig kreditfacilitet ligesom de øvrige simple kreditorer. som anført
ovenfor havde danske bank dokumenteret positivt kendskab hertil.
…
af cimbers delårsrapport offentliggjort den 14. december 2011 … fremgår det, at
cimber fra 1. maj 2011 – 31. oktober 2011 realiserede et driftsunderskud på dkk 43,1
mio., og at det forventede årsresultat lød på et underskud i størrelsesordenen dkk 160-
200 mio. det fremgår endvidere, at cimbers likvide reserve pr. 31. oktober 2011 kun
var dkk 494.000, hvilket selskabets størrelse taget i betragtning var særdeles kritisk.
cimber var således fortsat insolvent ved årsskiftet 2011/2012.
… af [en oversigt over cimber sterlings og camc’ løbende skatte- og afgiftsrestancer]
fremgår …, at der i 2012 kontinuerligt eksisterede skatterestancer i størrelsesordenen
dkk 9,9 – dkk 12,1 mio., hvilket viser at cimber fortsat ikke var i stand til at betale
sin forpligtelser efterhånden som de forfaldt.
medio januar iværksatte selskabet ree holding aps tillige retslige skridt mod cimber
med henblik på at få indfriet det såkaldte ”askeskylån” stort dkk 30-40 mio., hvilket
krav cimber ikke var i stand til at indfri, og som cimber rent faktisk ikke indfriede
inden konkursens indtræden. i anledning af denne trussel om retslige skridt anførte
jørgen nielsen i sin mail til cimbers bestyrelsesformand … , at ”we nedd urgently to
start reducing running expenses ie. lay off people .. nothing of the kind has been
initiated in the past 4 months and mounting running expenses are killing any progress
we can make it is evident that we are robbing peter to pay paul…” …
af cimber sterling group a/s’ delårsrapport for 1. maj 2011 til 31. januar 2012 …
fremgår det bl.a., at cimber sterling group a/s pr. 31. januar 2012 havde en egen-
kapital på dkk -82,5 mio., at driftsresultatet (efter afskrivninger) var dkk -81,5 mio.
og at det forventede årsresultat fortsat var et underskud i størrelsesordenen dkk 160-
200 mio. disse økonomiske oplysninger viser både hver for sig og tilsammen, at
cimber-koncernens økonomiske problemer fortsatte i uændret omfang på trods af
kapitaltilførslerne fra mansvell.
i danske banks brev af 25. januar 2012 … krævede banken bl.a. følgende i relation til
et oplæg fra mansvell: ”although management of cimber sterling a/s (the
”company”) has now provided a 2012 budget and estimate for the company, man-
agement has still failed to provide the agreed written and substantiated plan for re-
payment of the company’ credit facilities with danske bank […]” … konkursboerne
gør gældende, at denne passus af bankens brev er udtryk for, at banken ikke stolede på,
at mansvell ville tilføre tilstrækkelig likviditet til, at cimber kunne overleve.
ved samme brev … krævede banken endvidere, at cimber skulle: ”accept a com-
mitment from the owner to recapitalize the company with sufficient funds to allow the
                                        - 73 -
company to repay in full its remaining credit facilities with the bank no later than 29
february 2012, and binding, unconditional and irrevocable resolution to use such funds
only in accordance with said purpose.” … danske banks brev er således udtryk for, at
banken var bekendt med, at cimber ikke selv var i stand til at indfri sit nødlidende
engagement med banken, idet banken reelt krævede at eventuelle beløb fra mansvell
skulle tilgå banken direkte til nedbringelse af engagementet.
at danske banks brev … skal forstås på denne måde understøttes af den interne e-
mailkorrespondance af 23. januar 2012 …, hvori det anføres at en tilbagebetaling af
danske bank i givet fald skulle ske på bekostning af de øvrige aktionærers udlån til
selskabet og ved at undlade at tilbagebetale ree holding aps.
af bestyrelsesreferatet af 30. januar 2012 … fremgår det endvidere, at spørgsmålet om
rekapitalisering af cimber blev drøftet, og at direktions foretrukne løsning krævede en
kontant kapitaltilførsel stor dkk 370 mio. i tillæg til mansvells konvertering af sit
eksisterende tilgodehavende til aktier. af de nødvendige dkk 370 mio., skulle dkk
170 mio. angiveligt bruges i februar 2012 bl.a. til betaling af overforfaldne kreditorer og
til indfrielse af danske bank.
det stod derfor alle involverede – herunder cimber-koncernen selv, danske bank,
skat, de øvrige ovennævnte aktionærer og mansvell – klart, at cimber i ja-
nuar/februar 2012 ikke ved egen drift var i stand til at betale sine forpligtelser efter-
hånden som de forfaldt. det stod ligeledes klart, at insolvensen ikke var af rent forbi-
gående karakter, idet hverken cimber eller danske bank havde konkret udsigt til, at de
nødvendige midler ville være tilgængelige indenfor kort tid. det forhold, at såvel
cimber som danske bank havde en forhåbning om, at mansvell måske i begrænset
omfang kunne overtales til at tilføre ekstra kapital for at forsvare sin investering, kan
ikke tillægges betydning, idet der ikke forelå et bindende og underbygget tilsagn fra
mansvell om tilførsel af den nødvendige kapital, hvorfor der ikke eksisterede en be-
rettiget forventning om, at virksomheden kunne fortsætte, jf. landsrettens bemærkning
om samme spørgsmål i eksempelvis u 2013.429 h.
konkursboerne er i denne forbindelse opmærksomme på de beløb mansvell undervejs i
forløbet tilførte cimber-koncernen, dels dkk 165,5 mio. ved tegning af aktier i
juli/august 2011, ved udlån af eur 12 mio. ultimo 2011 og ved udlån af ca. eur 6,7
mio. i marts/april 2012. disse beløb var imidlertid tydeligvis ikke tilstrækkelige, og
cimber-koncernens insolvente tilstand var således af kontinuerlig karakter i hvert fald
fra den 24. februar 2012 og indtil konkursens indtræden.
danske banks udsagn … hvorefter ”ingen så en konkurs som forestående” er i direkte
modstrid med bankens eget brev af 25. januar 2012 …, hvor banken omtaler et
”bankruptcy scenario”, ligesom bestyrelsesreferaterne i flere tilfælde berører kon-
kurstruslen. ydermere gengiver banken i sit brev af 22. februar 2012 … til cimber
sterling, at cimber skulle bruge de første dkk 50 mio. af lånet fra mansvell til at
betale aggressive kreditorer og dermed opretholde driften i marts måned 2012. det må
derfor lægges til grund, at såvel cimber som banken var bevidste om konkurstruslen, og
at banken agerede ud fra en forhåbning om at mansvell ville afværge denne gennem en
rekapitalisering af selskabet/cimber, men således at banken samtidig søgte at få
nedbragt engagementet på de øvrige kreditorers bekostning.
                                               - 74 -
     danske bank har anført, at banken anså sit engagement for at være fuldt sikret qua
     pantet i flyet oy-rjb samt krydskautionerne fra de øvrige selskber i cimber-kon-
     cernen. dette bestrides som værende udokumenteret og ukorrekt.
     …
     procesrenter
     det gøres gældende, at konkursboernes tilbagesøgningskrav stort i alt dkk 25.000.000
     skal forrentes fra udbetalingstidspunktet, dvs. den 4. juni 2012, idet udbetalingen skete
     med udtrykkeligt tilbagesøgningsforbehold, jf. rentelovens § 3.
     som det mindre i det mere gøres det gældende, at konkursboernes tilbagesøg-ningskrav
     stort i alt dkk 25.000.000 skal forrentes fra den 2. april 2013, hvor konkursboerne
     rejste tilbagesøgningskravet mod banken, jf. rentelovens § 3.
     det gøres gældende, at cimber sterlings omstødelseskrav skal forrentes fra den 2. april
     2013, hvor konkursboet rejste omstødelseskravet mod banken, navnlig idet kravets
     grundlag og sammensætning alene har undergået uvæsentlige opdateringer undervejs i
     dialogen mellem boet og banken, jf. rentelovens § 3.
     subsidiært gøres det gældende, at samtlige de rejste krav forrentes fra sagens anlæg, jf.
     rentelovens § 3, stk. 4.”
danske bank har i sit påstandsdokument gjort følgende anbringender gældende, som er
gentaget og uddybet under proceduren:
     ”…
     danske bank har ikke tiltrådt sit virksomhedspant
     sagsøgernes synspunkt er, at danske bank tiltrådte virksomhedspantet ved i brev af 24.
     februar 2012 at fastlægge en afviklingsplan for cimber sterlings engagement med
     banken.
     herved bortser sagsøgerne fra, at tiltrædelse er en retlig disposition.
     den blotte opsigelse af et engagement kombineret med en afviklingsplan er ikke andet
     og mere end angivelse af den periode, over hvilken krav forfalder. heri ligger ingen
     tiltrædelse af et pant, jf. også retsplejelovens § 538 a, stk. 1 (som tillige gælder for
     virksomhedspant i fordringer, jf. stk. 4):
     ”fyldestgøres et krav, der er sikret ved håndpant, ikke rettidigt, kan panthaveren lade
     pantet bortsælge ved tvangsauktion.”
     tiltrædelse af pant kræver, at krav er forfaldne og ubetalte (misligholdelse), og at
     panthaver faktisk udnytter pantet til fyldestgørelse i bestemte aktiver.
     der kan henvises til betænkning nr. 1459/2005, side 160:
     …
                                        - 75 -
af citatet fremgår, at panthaver skal ”hindre” pantsætter i at råde over eksempelvis
pantsatte fordringer, førend der foreligger tiltrædelse. der kræves en aktiv indsats fra
panthavers side og en sammenhæng mellem konkret indbetaling på pantsatte fordringer
og nedsættelse af trækningsretten, svarende til at panthaver ”kræver betaling til sig”.
det konkrete virksomhedspant var stillet i aktiver, som cimber sterling og cimber air
maintenance center ”ejer og fremtidig erhverver”, og ”til sikkerhed for skadesløs
betaling af, hvad debitor til enhver tid måtte være kreditor skyldig” … sikkerheden var
stillet for at undgå ”skade” i form af manglende betaling, og tiltrædelse af pantet i
aktiver krævede misligholdelse.
den situation opstod ikke.
realiteten var, at cimber sterling til stadighed havde fri rådighed over kreditfaciliteten i
danske bank, og at banken ikke hindrede udbetalinger. det hidtidige betalingsmønster
fortsatte med støtte fra mansvell enterprises. på intet tidspunkt førte nedsættelse af
fællesmaksimum i overensstemmelse med brevet af 24. februar 2012 til overtræk,
ligesom der ikke i perioden blev afvist betalinger.
at danske bank ikke tiltrådte sit virksomhedspant, underbygges af, at der ikke skete
realisering af løsøre omfattet af virksomhedspantet, ligesom danske bank intet foretog
sig over for cimber air maintenance som tredjemandspantsætter eller i øvrigt trådte til
sine sikkerheder, herunder kautionerne stillet af cimber air maintenance center såvel
som af andre koncernforbundne selskaber.
danske banks forudgående brev af 25. januar 2012 …, som sagsøgerne har henvist til,
kan ikke bedømmes uden for sin sammenhæng, herunder parternes efterfølgende
drøftelser og handlinger, og det fremgår, at brevet ikke pålagde cimber sterling nogen
rådighedsberøvelse.
retsvirkning af eventuel tiltrædelse - nettoprincippet
hertil kommer, at retsvirkningerne af en tiltrædelse af virksomhedspantet den 24. fe-
bruar 2012 alene ville have været, at sikkerhedsrammen var blevet nedbragt med
16.550.929 kr., svarende til nettonedbringelsen af engagementet med banken frem til
cimber sterlings konkurs, jf. opgørelse udarbejdet af bdo …, som banken har tiltrådt
(33.301.145 kr. - 16.750.216 kr.).
det af sagsøgerne fremførte bruttoprincip, hvorefter sikkerhedsrammen blev opbrugt
inden for få dage (eller uger) i takt med indbetalinger på sagsøgernes konti, bestrides.
som også retspraksis vedrørende konkurslovens §§ 67 og 70 viser, er det afgørende i
behandlingen af kassekreditter den økonomiske realitet, og synspunkter omkring an-
vendelse af bruttoprincipper er konsekvent blevet afvist af domstolene.
et bruttoprincip ville bevirke, at virksomhedspanthaver var nødsaget til at lukke for
kreditten ved tiltrædelse, hvilket ville tvinge selskabet til egenbegæring om konkurs. en
sådan retstilstand har næppe været tilsigtet.
                                         - 76 -
sagsøgernes eneste kilde til støtte for et bruttoprincip er en ensidigt indhentet erklæring
afgivet af professor ulrik rammeskow bang-pedersen …, som igen henviser til ét citat
fra betænkning nr. 1459/2005, side 160:
”i det tilfælde, hvor panthaveren har hindret træk på kontoen og har sikret sig indbe-
talinger på 0,5 mio. kr. på et pantebrev med en ramme på 1 mio., vil panthaveren så-
ledes kun have krav på en del af de udestående fordringer svarende til 0,5 mio. kr. har
disse udestående fordringer en værdi på kr. 0,6 mio. kr., vil de øvrige kreditorer således
kunne fyldestgøre sig i udestående fordringer til en værdi af 0,1 mio. kr.”
citatet angår tydeligvis en situation, hvor der ikke samtidig trækkes på kontoen, men
hvor rammen for kassekreditten nedskrives i takt med hver indbetaling.
rettelig må tiltrædelse – i overensstemmelse med almindelige panteretlige principper –
ses i snæver sammenhæng med fyldestgørelse. betænkning nr. 1459/2005 fremhæver
denne sammenhæng flere steder, bl.a. på side 159:
”det må antages at følge af princippet om, at pantebrevets pålydende værdi danner
rammen for fyldestgørelse i det pantsatte, at i det omfang panthaveren tiltræder pantet,
anvender panthaveren den sikkerhedsmæssige ramme, der fremgår af skadesløsbrevet.”
og videre på side 161 om panthaverens forhold til en godtroende aftaleerhverver:
”i givet fald bør panthaverens tiltrædelse af panteretten i de pågældende aktiver ikke
være udtryk for, at panthaveren herved har anvendt den sikkerhedsmæssige ramme.”
tilsvarende skrev justitsministeriet i redegørelse af 13. januar 2012 om lovovervågning
af lovgivningen om virksomhedspant, jf. side 16:
”hvis virksomhedspantsætter misligholder pantsætningsaftalen, kan virksomheds-
panthaver ”tiltræde sit pant”, dvs. søge sig fyldestgjort i pantet. … retsvirkningen af, at
virksomhedspanthaver har tiltrådt pantet, er navnlig, at virksomhedspanthaver, i det
omfang denne har opnået fyldestgørelse, dermed har anvendt pantebrevets sik-
kerhedsmæssige ramme.”
citatet genfindes i lovforslag nr. 107 af 14. december 2012:
”i det omfang panthaveren tiltræder pantet (dvs. panthaver søger sig fyldestgjort i det
pantsatte), anvender panthaveren den sikkerhedsmæssige ramme.”
lovforslaget henviste tillige til tiltrædelse som ”realisationen”.
indbetalinger på en kassekredit uden sammenhængende nedsættelse af kreditrammen
indebærer ikke fyldestgørelse. som centrum for en virksomheds pengestrømme har
bevægelse på en kassekredit alene en midlertidig karakter, der er forskellig fra fyl-
destgørelse.
et nettoprincip stemmer også overens med mulighederne for ”delvis” tiltrædelse, mest
praktisk tiltrædelse i alene visse aktiver omfattet af pantet …
                                          - 77 -
sagsøgernes opgørelse – anvendelse af et bruttoprincip
sagsøgerne har fremlagt varierende oversigter …, der angiver at vise nedbringelsen i
virksomhedspantets sikkerhedsramme under forudsætninger svarende til sagsøgernes
anbringender, nemlig at danske bank tiltrådte sit pant den 24. februar 2012, og at
betaling af enhver fordring omfattet af pantet indebærer en reduktion af sikkerheds-
rammen (bruttoprincippet).
selv hvis forudsætningerne lægges til grund, er opgørelsen bestridt af danske bank.
det er sagsøgernes bevisbyrde at godtgøre, at indbetalinger på kassekreditten stammede
fra simple fordringer, som hidrørte fra salg af varer og tjenesteydelser, og som dermed
faktisk var omfattet af virksomhedspantet.
konkrete anbringender herom – med reduktion af sagsøgernes betalingspåstand til følge
– er først fremsat … efter forberedelsens afslutning. anbringenderne angiver alene
kategorier af betalinger, som efter sagsøgernes opfattelse ikke var omfattet af
virksomhedspantet.
virksomhedspantets omfang
sagsøgerne gør videre gældende, at et virksomhedspant ikke kan omfatte flyreserve-
dele, hvorfor flyreservedele tilhørende cimber sterling og cimber air maintenance
center ikke var omfattet af danske banks virksomhedspant.
dette synspunkt er i strid med § 47 c, stk. 4, nr. 6, i tinglysningsloven sammenholdt
med § 24 i flyregistreringsloven om alene accessorisk pantsætning af flyreservedele.
der kan endog henvises til ulrik rammeskow bang-pedersens notat, side 6:
”konklusionen er, at tinglysningsloven må forstås efter fortolkning b), dvs. således, at
et virksomhedspant kan omfatte flyreservedele, hvis pantsætteren ikke ejer noget fly,
som flyreservedelene passer til.”
danske bank kan da også konstatere, at der er gjort et subsidiært synspunkt gældende
om, at virksomhedspantet ikke omfatter flyreservedele kompatible med flytypen crj-
200 ejet af cimber sterling. efter danske banks opfattelse er definitionen af
reservedele i § 24, stk. 4, i flyregistreringsloven behovsbestemt.
omstødelseskravet
…
danske bank gør overordnet gældende, at betingelserne for omstødelse ikke er opfyldt.
i første række henviser danske bank til sit virksomhedspant, hvis sikkerhedsramme
ikke var opbrugt….
omstødelse efter konkurslovens §§ 67 og 74 er ydermere udelukket, allerede fordi
danske banks engagement med cimber sterling var fuldt ud sikret.
i øvrigt kan et omstødelseskrav alene beregnes fra det tidspunkt, hvor sikkerheds-
rammen faktisk var fuldt opbrugt….
                                        - 78 -
konkurslovens § 67
betingelserne for omstødelse efter konkurslovens § 67 er ikke opfyldt. nedbringelsen af
cimber sterlings engagement i banken hverken forringede cimber sterlings
betalingsevne afgørende eller skete før normal betalingstid. nedbringelsen fremstod i
øvrigt som ordinær.
i forsøg på at løfte sin bevisbyrde henviser sagsøgeren til en opgørelse …, men ser
herved bort fra mansvell enterprises’ understøttelse tillige med den optimisme, som
prægede cimber sterling i perioden.
tilbage i 2011 var det aftalt, at engagementet ville ophøre med virkning fra udgangen af
2011, medmindre cimber sterling fremlagde et oplæg med tilstrækkelig substans om
afvikling af engagementet frem til 30. juni 2012. et oplæg fremkom ikke, og
engagementet blev derfor (betinget) opsagt med bankens brev af 13. januar 2012. det
forhold, at danske bank udviste imødekommenhed, og at der var et forløb på seks uger
derefter, kan ikke ændre på, at nedbringelsen ikke skete før normal betalingstid.
herudover var nedbringelsen under de foreliggende omstændigheder ordinær, idet
nedbringelsen skete i en plan, der var fastsat og aftalt, og hvor cimber sterling group
havde andre finansieringskilder.
i særdeleshed fremstod opsigelse og nedbringelse af engagementet for danske bank
som ordinær, og ganske som ledelsen i cimber sterling havde banken ikke grund til at
tro, at selskabet senere ville gå konkurs.
for danske bank var ønsket om afvikling ikke begrundet i økonomiske eller likvi-
ditetsmæssige betragtninger, men i et ønske om ikke at agere i flybranchen, og navnlig
ikke for et selskab, der var udenlandsk kontrolleret med henblik på at indgå i en større,
international koncern.
med hensyn til bankens brev af 24. februar 2012 var det bankens og cimber sterling
groups fælles opfattelse, at den fastsatte afvikling af selskabets engagement med
banken var forenelig med cimber sterlings likviditetsudvikling.
på intet tidspunkt førte de efterfølgende nedsættelser af kreditmaksimum til overtræk,
ligesom der ikke i perioden blev afvist betalinger. faciliteten i danske bank forblev
åben, og i det hele fortsatte cimber sterlings betalingsmønster som før, idet
finansieringskilderne var blevet flere. cimber sterling betalte fortsat kreditorer. på intet
tidspunkt blandede banken sig i cimber sterlings udbetalinger fra konti i banken.
konkursen havde andre grunde, nemlig at mansvell enterprises den 1. maj 2012 opgav
den planlagte turn-around midtvejs.
konkurslovens § 74
betingelserne for omstødelse efter konkurslovens § 74 er ikke opfyldt.
sagsøgeren har bevisbyrden.
                                                 - 79 -
       cimber sterling var tidligst insolvent den 1. maj 2012, da mansvell enterprises opgav
       den planlagte turn-around, og hvis landsretten måtte komme til en anden vurdering, var
       danske bank i god tro frem til konkursbehandlingens indledning.
       i vurderingen af cimber sterlings likviditet skal det tages i betragtning, at selskabet og
       hele koncernen havde en kapitalstærk majoritetsaktionær i ryggen. det var danske
       banks opfattelse – og også opfattelsen i cimber sterling – at mansvell enterprises ville
       holde hånden under selskabet med henblik på gennemførelse af den igangsatte turn-
       around.
       mansvell enterprises havde allerede bevist vilje hertil med sine faktiske kapitalindskud
       i sommeren 2011 (165 mio. kr.), efteråret 2011 (89 mio. kr.) og foråret 2012 (50 mio.
       kr.), foruden lån og forudbetalinger fra andre selskaber under ihor kolomoyskyis
       kontrol.
       cimber sterling hverken var eller blev ved bankens brev af 24. februar 2012 insol-vent,
       ligesom danske bank ikke var i ond tro om en eventuel insolvens.
       videre bestrides det, at nedbringelsen var utilbørlig, og at banken også skulle være i ond
       tro herom.
       i marts og april 2012 bekræftede cimber sterling group over for sin omverden, at
       koncernens turn-around blev fortsat. mansvell enterprises’ fortsatte understøttelse blev
       ligeledes bekræftet.
       sagsøgeren er da også afstået fra at gøre ansvar gældende mod den tidligere ledelse,
       uanset ledelsens indsigt i koncernens forhold.
       renter
       danske bank gør gældende, at der ikke er grundlag for at lade sagsøgernes krav forrente
       fra et tidligere tidspunkt end sagens anlæg, jf. rentelovens § 3, stk. 4.”
landsrettens begrundelse og resultat
vedrørende tiltrædelse af virksomhedspantet
landsretten lægger til grund som ubestridt, at cimber sterling ikke forud for konkursen
misligholdt sit engagement med danske bank, og at danske bank ikke forud for konkursen
iværksatte inddrivelse efter retsplejelovens regler eller udtrykkeligt meddelte, at banken helt
eller delvist tiltrådte eller agtede at tiltræde sit virksomhedspant hos camc eller cimber
sterling.
spørgsmålet er herefter, om danske bank på anden måde må anses for at have tiltrådt virk-
somhedspantet, idet camc og cimber sterling har gjort gældende, at danske bank tiltrådte
                                               - 80 -
sit virksomhedspant den 24. februar 2012, da den tidligere varslede opsigelse af cimber
sterlings kreditfaciliteter endeligt blev effektueret på denne dato.
efter bevisførelsen lægger landsretten til grund, at danske bank gennem en længere periode
havde haft et ønske om at minimere bankens eksponering i flybranchen, og at cimber sterling
– grundet et mangeårigt kundeforhold – var en undtagelse til bankens generelle politik. det
lægges endvidere til grund, at banken på den baggrund, og idet cimber-koncernen var blevet
solgt til en udenlandsk ejer, i efteråret 2011 anmodede cimber sterling om at fremsende en
afviklingsplan inden årsskiftet, og da cimber sterling ikke efterlevede aftalen herom, opsagde
banken kreditengagementet. det lægges yderligere til grund, at der frem til konkursens
indtræden skete en ordinær afvikling af cimber sterlings kreditfacilitet i overensstemmelse
med den afviklingsplan, der blev accepteret og efterlevet af parterne. endelig lægges det til
grund, at afviklingen af engagementet ved gradvis nedsættelse af trækningsretten foregik
uden, at der opstod overtræk, og at cimber sterling til stadighed havde fri rådighed over
kreditfaciliteten i danske bank, idet cimber sterling fortsatte sin normale drift med alle
sædvanlige ind- og udbetalinger på selskabets konti, herunder kreditfaciliteten, hos danske
bank.
på den baggrund finder landsretten, at opsigelsen og den gradvise nedsættelse af træk-
ningsretten under engagementet ikke udgjorde en sådan indskrænkning i cimber sterlings
rådighed over selskabets midler, at danske bank kan anses for at have tiltrådt virksom-
hedspantet.
der er derfor ikke forud for konkursen sket nedskrivning af den sikkerhedsmæssige ramme
under virksomhedspantet, og der er dermed heller ikke grundlag for omstødelse som påstået
af camc og cimber sterling.
vedrørende panteret i flyreservedele
efter tinglysningslovens § 47 c, stk. 4, nr. 5 (tidligere nr. 6), omfatter et virksomhedspant ikke
aktiver, der kan omfattes af en panteret i luftfartøjer i medfør af flyregistreringslovens §§ 1,
22 og 24.
                                                - 81 -
efter flyregistreringslovens § 24, stk. 1, kan registrering af panteret i flyreservedele, der
tilhører et luftfartøjs ejer og ikke i forvejen er særskilt behæftet, finde sted. det følger af
forarbejderne til bestemmelsen, at panteretten over flyreservedele er accessorisk, således at
der alene kan registreres og opretholdes pant i flyreservedele, hvis pantsætter tillige råder over
et luftfartøj, som flyreservedelene kan anvendes til. efter § 24, stk. 3, bortfalder sik-
kerhedsretten i flyreservedelslageret som udgangspunkt senest tre måneder efter, at den er
ophørt for luftfartøjets vedkommende.
det kan lægges til grund, at cimber sterling op til tre måneder før konkurstidspunktet ejede ét
fly af typen crj-200, og at camc ikke ejede fly. på den baggrund finder landsretten, at
cimber sterlings og camc’ flyreservedelslagre var omfattet af danske banks
virksomhedspant, bortset fra de dele af cimber sterlings reservedelslager, der var kompatible
med cimber sterlings crj-fly, jf. tinglysningslovens § 47 c, stk. 4, nr. 5 (tidligere nr. 6). det
kan ikke føre til et andet resultat, at både cimber sterling, camc og danske bank efter det
oplyste anså alle flyreservedele i selskabernes besiddelse for omfattet af bankens
virksomhedspant.
der er enighed mellem parterne om, at den del af cimber sterlings flyreservedelslager, der
var kompatibel med cimber sterlings crj-fly havde en værdi på 2.344.621,88 kr. herefter
tager landsretten dele af sagsøgernes påstand 1 til følge, således at danske bank til cimber
sterling skal betale 2.344.621,88 kr., svarende til værdien af de flyreservedele, der ikke var
omfattet af virksomhedspantet. det tilkendte beløb tillægges procesrente fra den 2. maj 2013,
jf. rentelovens § 3, stk. 2.
i øvrigt frifindes danske bank for camc’ og cimber sterlings påstande.
efter sagens udfald skal camc betale sagsomkostninger til danske bank med i alt 500.000
kr., og cimber sterling skal betale sagsomkostninger til danske bank med i alt 650.000 kr.
beløbene omfatter udgifter til advokatbistand inkl. moms samt udgift til tolk på 3.117,75 kr.
og udgifter til vidnegodtgørelse på 5.030 kr. ved fastsættelsen af beløbet til dækning af
udgifterne til advokatbistand er der ud over sagens værdi taget hensyn til sagens omfang og
varighed. der er endvidere taget hensyn til, at cimber sterling har fået medhold i en mindre
del af sin principale påstand 1.
                                           - 82 -
                                 thi kendes for ret:
danske bank a/s skal til cimber sterling a/s under konkurs betale 2.344.621,88 kr. med
procesrente fra den 2. maj 2013.
i øvrigt frifindes danske bank a/s.
i sagsomkostninger skal cimber air maintenance center a/s under konkurs betale 500.000
kr. til danske bank a/s, og cimber sterling a/s under konkurs skal betale 650.000 kr. til
danske bank a/s.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
