dom
afsagt den 19. februar 2015 i sag nr. bs 10a-712/2011:
hk/danmark s.m.f. a
2650 hvidovre
mod
finanssektorens arbejdsgiverforening s.m.f.
b a/s
2750 ballerup
sagens baggrund og parternes påstande
sagen vedrører spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger en overtrædelse af
forskelsbehandlingsloven i forbindelse med afskedigelse, herunder om der er tale om et
handicap eller en uafsluttet sygdom og i givet fald udmåling af godtgørelse.
hk/danmark s.m.f. a, har påstået, at sagsøgte, b a/s til sagsøgeren a skal betale 623.649,91
kr. med tillæg af procesrente fra den 21. august 2010 til betaling sker.
kravet er opgjort på følgende måde:
grundløn                                                 37.379,00 kr.
pensionsordning 11,23 %                                    4.197,62 kr.
i alt                                                    41.576,66 kr.
15 måneder á 41.575,66 kr.                             623.649,91 kr.
finanssektorens arbejdsgiverforening s.m.f. b a/s, har påstået frifindelse. subsidiært
frifindelse mod betaling af et mindre beløb.
oplysningerne i sagen
ansættelse
a, herefter a, blev ansat pr. 1. februar 2008 som systemudvikler hos b a/s, herefter b. af
ansættelsesbrevet, (bilag 1, side 1, midten) fremgår vedr. sygdom, at der henvises til de til
enhver tid gældende regler ved sygdom, jf. b’s personalehåndbog.
skader
a blev den 18. maj 2009 udsat for en ulykke i sin fritid i forbindelse med karate. der var
sprunget et korsbånd i venstre knæ. hun mødte på arbejde dagen efter, men måtte gå hjem.
den 2. juni 2009 blev hun mr-skannet, og den 23. juni 2009 gennemførtes en
kikkertundersøgelse under spinalblokade på hamlet privathospital. efter undersøgelsen
oplevede hun svimmelhed.
den 25. april 2010 var a udsat for en yderligere skade på venstre ankel, der er uden
betydning for denne sag.
lægeerklæringer
                                               - 2 -
af lægeerklæring af 4. juni 2009 om uarbejdsdygtighed, (bilag c) fremgår, at a har oplyst, at
have været uarbejdsdygtig fra den 19. maj 2009. egen læge er konsulteret første gang den 27.
maj 2009. uarbejdsdygtigheden skønnes at vare 2-3 uger. grundlaget for lægens skøn er en
konsultation.
af lægeerklæring af 26. juni 2009 om uarbejdsdygtighed, (bilag d) fremgår, at tilstanden
skønnes at vare 3-4 uger. lægeerklæringen udløb den 17. eller 24. juli 2009. grundlaget for
lægens skøn er meddelelse fra anden læge.
ved e-mail af 31. juli 2009 til a, (bilag b) rykkede f for en lægeerklæring. følgende fremgår
af mæglen:
      ”…jeg er netop vendt tilbage fra ferie og kan ved gennemgang af sygemeldinger
      konstatere, at vi ikke har modtaget en fornyet lægeerklæring fra dig.
      din tidligere lægeerklæring udløb 24. juli, hvilket du tilkendegiver at være vidende om i
      en mail til c den 17. juli. i samme mail skriver du, at du skal til lægen den 23. juli.
      har du fremsendt fornyet lægeerklæring- i bekræftende fald hvornår?”
a svarede ved e-mail af 2. august 2009, (bilag b) følgende:
      ”…
      ja jeg kan bekræfte, at jeg er vidende om, at min lægeerklæring gælder til den 24. juli.
      jeg var til lægen dagen forinden, hvor lægen informerer mig om, at lægeerklæringen ej
      skal fornyes for tredje gang, når der er tale om det samme sygdomsforløb, med mindre
      at arbejdspladsen forlanger det, hvilket b ikke har gjort. – så nej, jeg har endnu ikke
      fremsendt en fornyet lægeerklæring fra den 24. juli.
      - ønskes ny lægeerklæring fra perioden 27-31 august?
      hvis ja, vil jeg gerne sikre mig, at de 1200 kr. for betaling af lægeerklæringer fremgår
      af lønudbetalingen.
      jeg afholder min sommerferie i uge 32,33,34.
      …”.
af fs svar ved e-mail af 3. august 2009 til a, bilag a, fremgår af henvisning til
personalehåndbogen følgende.
      ”…
      erklæringer om sygdom.
      hvis sygdommen strækker sig ud over 3 dage, har medarbejderen pligt til at sende en
      udfyldt sygeerklæring.                                            …
      ved sygdom af længere varighed end 14 dage har medarbejderen pligt til at indsende en
      lægeattest med nærmere angivelse af sygdommens formodede varighed.
      hvis medarbejderen fortsat er syg, når lægeattesten udløber, har man pligt til at
      indsende fornyet lægeattest.
      …”
                                                - 3 -
f bemærkede afslutningsvist, at hun forudsatte, at a var raskmeldt, da det er en nødvendighed
for at gennemføre ferie.
a blev ikke raskmeldt og holdt derfor ikke ferie.
af lægeerklæring af 6. august 2009 om uarbejdsdygtighed, (bilag e) fremgår, at
uarbejdsdygtigheden skønnes at vare 1-2 uger. grundlaget for lægens skøn er en konsultation.
af lægeerklæring af 24. august 2009 om delvis uarbejdsdygtighed svarende til 3 timer dagligt,
(bilag f) fremgår, at tilstanden skønnes at vare 3-4 uger. grundlaget for lægens skøn er en
konsultation. videre fremgår, at a bør starte langsomt op, idet for mange opgaver på én gang
kan medføre opblussen/forværring af symptom.
af lægeerklæring af 22. september 2009 om fortsat delvis uarbejdsdygtig-hed, (bilag g)
fremgår, at tilstanden skønnes at vare 1-2 måneder. grundlaget for lægens skøn er ikke
angivet. videre fremgår, at a kan arbejde 3-4 timer pr. dag. hun skal fortsat ikke udsættes for
mange forskellige belastninger. én arbejdsopgave af gangen og mulighed for hjemmearbejde
en del af tiden.
der er yderligere indhentet lægerklæringer af 22. oktober og 22. november 2009.
samtaler
den 17. august 2009 blev der afholdt et møde på arbejdspladsen med deltagelse af a, e
(personalechef) og c (afdelingsleder).
den 5. oktober 2009 gennemførtes pus (personaleudviklingssamtale) mellem a og c.
den 17. november 2009 blev der afholdt rundbordssamtale med deltagelse af a, e og c fra
arbejdspladsen, charlotte k. nielsen fra hvidovre kommune og hanne b. landt fra hk
hovedstaden.
referat af samtaler
der blev af b udarbejdet et udateret referat af pus samtalen den 5. oktober 2009, bilag 3. ved
e-mail af 18. november 2009 fremsendte a sine bemærkninger til referatet her anført i kursiv,
(bilag h).
under punktet: find ord/sætninger (10) der beskriver medarbejderen, fremgår følgende:
    ·   ”inden sygemeldingen arbejdede a ihærdigt for at nå aftalte milepæle. = enig
    ·   temperamentsfuld = lever mig ind i mit arbejde og ihærdig/drive
    ·   isolerer sig socialt = ikke enig, er et meget socialt menneske
    ·   nærtagende =ikke enig – er i stand til at adskille job og privatliv
    ·   tager udgangspunkt i egne behov = dette må uddybes?
    ·   a kan have svært ved at acceptere politiske beslutninger. = ikke enig, jeg udfører altid
        min opgave indenfor den afsatte tidsramme, og accepterer en leders beslutning
    ·   arbejder bedst under stabile forhold = enig”
under punktet: hvilke personlige og faglige kompetencer er positive/kan forbedres/negative:
                                                - 4 -
”personlige – positive
    · as vedholdenhed er en positiv egenskab, når hun skal sætte sig ind i meget nyt.
    · er åben og et positivt menneske.
personlige – negative
    · as adfærd er uacceptabel. = uenig, usandt
    · forløbet under as sygdom har ikke været tilfredsstillende. det har været mindre . =
         uenig, usandt
    · det er ikke acceptabelt, at formalia omkring sygemelding ikke er overholdt . = uenig,
         usandt
    · det er ikke acceptabelt at reagere aggressivt i samtale med personale/e . uenig,
         usandt
    · det er ikke acceptabelt at c ikke løbende er blevet orienteret om udviklingen i as
         sygdom . =uenig, usandt
    · det er mangel på respekt, når aftaler med c ikke overholdes. =uenig, usandt
faglige – positive
kendskab til kernesystemet med testindgangen. = og udviklerindgangen
viden om udvikling af services til kerne. = viden om analyse arbejdet, review og cut
miaa:
    · altid parat til at tilegne mig ny viden og påtage mig opgaver, der kan udvide mine
         kompetencer.
    · har overblik og er udholdende og i stand til at fuldføre mine opgave med et godt
         resultat og til tiden.
    · har en god portion viden indenfor udvikling både mht. analyse og design og cut
         og er i stand til pga. min brede viden indenfor test at få integreret disse to vigtige
         faser i systemudviklingsforløbet i mit daglige arbejde.
faglige - negative
udvikling af kernesystemet – analyse/design/programmering. = dette står som noget
negativt, dette må uddybes?
skal være bedre til at sige fra mht. påtage sig for store opgaver og forsøge at udmelde, at der
evt. er behov for mere en én medarbejder til at udføre den pågældende opgave.”
under punktet: mål og uddannelse fremgår følgende:
”…
aftalte mål for den kommende periode:
    · så længe a stadig har en delvis sygemelding skal hun minimum møde på b 2 gange
         om ugen under forudsætning af, at det passer til arbejdsopgaverne – ellers kan der
         blive tale om oftere. = vi er blevet enige om en plan ved rundbordssamtale.
    · vende tilbage på fuld tid hurtigst muligt.
    · deltage i fredagsmøder. = dette talte vi om inden jeg blev ansat.
    · reducere den samlede udviklingstid pr. leveret funktionspoint på kernesystemet med
         20 % uden forringelse af kvalitet (fejl efter igangsætning) = er det noget generelt og
         hvordan kan det måles for den enkelte medarbejder.
                                                 - 5 -
     ·   forbedre den leverede udviklingskvalitet, så fejlmængden på et givet system
         maksimalt stiger med 20 % umiddelbart efter en igangsætning af større
         ændring/nyudvikling på systemet = er det noget generelt og hvordan kan det måles
         for den enkelte medarbejder?
     ·   alle projekter gennemføres ifølge de aftalte processer og metoder samt styres vha. de
         aftalte værktøjer. = er det noget generelt og hvordan kan det måles for den enkelte
         medarbejder?
     ·   gennemføre 80 % af projekterne på hp på aftalt tid, budget og med aftalt kvalitet og
         funktionalitet. der tages udgangspunkt i estimaterne på hp etableringstidspunktet. =
         er det noget generelt og hvordan kan det måles for den enkelte medarbejder.”
under punktet: lønvurdering fremgår følgende:
”lønvurdering:
så længe a er sygemeldt er det ikke aktuelt at foretage en reel lønvurdering, idet der klart
ikke leveres som forventet og as adfærd er uacceptabel. = uenig, usandt, desuden er der
leveret til topkarakterer ud fra bedste evne.
miaa: ønsker lønforhøjelse.
begrundelse:
miaa: grundet mit store arbejde ifm digital tinglysning hvor jeg stort set har været inden
over næsten alt funktionalitet der indenfor kunde kredit er blevet udarbejdet ønsker jeg
påskønnelse i form af en lønforhøjelse.
det var mig, der fik den idé at gøre service description på kernewebservices generisk
således at vi ville få en ensartet brugergrænseflade beskrivelse overfor brugere gældende for
alle udviklede kernewebservices.
..:”
af referat af rundbordssamtalen den 17. november 2009 udarbejdet af sagsbehandler lisbeth
h. petersen, fra jobcenter hvidovre, (bilag 4) fremgår følgende:
       ”deltagere: a, repræsentant fra hk hanne landt, afdelingsleder c, personalechef,
       sagsbehandler … og projektleder …
       formålet med mødet var at få lavet en plan for as tilbagevenden til arbejdspladsen.
       forud for mødet arbejdede a 4 timer dagligt 4 dage om ugen, hvoraf den ene dag
       foregik på arbejdspladsen og de 3 andre dage arbejdede hun hjemmefra.
       afdelingsleder c ønsker, at a skal arbejde mere på arbejdspladsen og dette bliver
       udgangspunkt for 1. del af mødet.
       a har grundet sin sygdom meget svært ved at komme frem og tilbage til arbejdet og har
       de seneste par uger benyttet sig af en god kollega, der har kørt hende. hun har et par
       gange selv betalt en taxa for at komme på arbejde.
       ut foreslår, at der laves en personlighjælper-ordning. dette er personale-chefen ikke
       interesseret i, da der er for stort administrativt arbejde herved og hun synes også, der er
                                               - 6 -
      for store økonomiske omkostninger for virksomheden. der drøftes forskellige
      alternative forslag, men det ender med, at ut bevilger taxa-kørsel de dage, hvor a skal
      møde på arbejdspladsen.
      der opstår diskussion mellem personalechefen og a omkring præmisserne for
      afholdelse af henholdsvis mus-samtale og sygesamtale, hvorunder personalechefen
      rejser sig og med ordene: ”det her vil jeg ikke finde mig i”, forlader mødet. vi ser ikke
      mere til hende og fortsætter mødet uden.
      der bliver herefter lavet en plan, som de resterende deltagere er meget tilfredse med:
      planen bliver, at a i ugerne frem til jul skal møde 2-3 dage (mandag-onsdag-fredag) om
      ugen på arbejdspladsen og arbejde hjemmefra 1-2 dage. hun har en del
      kontrol/behandlingsforløb på hospitaler og de uger, hvor det ligger, møder hun 2 dage.
      hun skal til at starte med arbejde 4 timer på arbejdsdagene – et timetal der løbende kan
      øges, såfremt a oplever helbredsmæssig bedring.
      det aftales, at a og c løbende følger op på, hvordan det går med planen – om der er
      ting, der kan ændres til det bedre. de afsætter tid i kalenderen til denne opfølgning hver
      fredag.
      a håber meget på og forventer, at hun kan raskmeldes efter jul, men hun kan naturligvis
      ikke love noget.”
opsigelsen
ved brev af 25. november 2009, der blev udleveret personligt, blev a opsagt til udgangen af
februar 2010, (bilag 5). hun blev fritstillet med øjeblikkelig virkning. det fremgik, at
opsigelsen - uden nærmere begrundelse - skete i henhold til stedfunden samtale.
samme dag udsendte d (udviklingsdirektør) nedennævnte mail til ks …, (bilag 6).
      ”det er med beklagelse jeg må fortælle, at vi dags dato har afskediget og fritstillet a.
      for at imødegå eventuelle rygtedannelser skal jeg samtidig understrege, at årsagen til
      opsigelsen ikke på nogen måder kan ses i sammenhæng med a’s sygdom.
      årsagen er, at a har udvist en adfærd, der ikke er i overensstemmelse med b’s
      værdigrundlag.”
foranlediget af henvendelse fra hk har b ved e ved brev af 27. januar 2010, (bilag 10) givet
følgende begrundelse for opsigelsen:
      ”…
      a har ved flere lejligheder haft en uacceptabel måde at kommunikere på, ligesom
      hendes adfærd ved flere samtaler og i forbindelse med udviklingssamtale har været
      kritisabel.
                                               - 7 -
      ud fra de kommentarer hun har skrevet i referat fra udviklingssamtale samt hendes
      adfærd og kommunikation på mødet den 17. november 2009, hvori jobcenter og hk
      deltog, vurderede vi, at der ikke længere var grundlag for at opretholde et samarbejde.
      …”
af leveregler for b fremgår de overordnede rammer for, hvordan man i b udvikling vil
handle og omgås hinanden.
under punktet: advarsel, fremgår følgende:
      ”advarsler skal gives ved en advarselssamtale og skal være udformet skriftligt som et
      separat dokument. den skriftlige advarsel skal indeholde følgende:
  ·   hvilke forhold der er utilfredsstillende
  ·   hvilke forbedringer forholdene skal undergå
  ·   inden for hvilken tidsramme forholdene skal ændres
  ·   konsekvenserne af, at bedring udebliver/gentagelser finder sted
  ·   referat af hvad der i øvrigt er blevet sagt ved samtalen.
      medarbejderen skal før samtalen have mulighed for at kontakte sin tillidsrepræsentant,
      således at denne kan deltage i samtalen. for at sikre at formalia overholdes, skal der
      være en medarbejder fra personaleafdelingen til stede ved samtalen.
      personaleafdelingen skal endvidere have en kopi af dokumentet.
      ved udløbet af den aftalte tidsfrist drøfter de implicerede parter, om advarslens
      betingelser er opfyldt. hvis dette ikke er tilfældet, bør det endnu en gang overvejes,
      hvorvidt andre løsninger end afskedigelse kan komme på tale.”
under punktet: afskedigelser, fremgår følgende:
      ”i b udvikling har vi den holdning, at manglende jobopfyldelse eller uønsket adfærd er
      et gensidigt problem, som skal søges løst ved hjælp af uddannelse eller omplacering.
      derfor vil vi i b søge at konstatere og afhjælpe problemerne. i det daglige arbejde på et
      så tidligt tidspunkt som muligt. vi vil bruge udviklingssamtalen aktivt, således at behov
      for uddannelse, uønsket adfærd eller ønsker om omplacering kan blive afdækket og
      referatført.
      afsked som følge af manglende jobopfyldelse eller uønsket adfærd kan kun komme på
      tale, når de ønskede resultater ikke kan opnås ad anden vej.
      afskedigelse af medarbejdere på grund af manglende jobopfyldelse eller på grund af
      uønsket adfærd kan endvidere kun finde sted efter særskilt skriftlig advarsel givet ved
      en advarselssamtale. før en afskedigelse skal tillidsrepræsentant og personaleafdeling
      altid orienteres.”
sygdomsforløbet
af journal fra hvidovre jobcenter, (bilag 15) fremgår blandt andet følgende:
                                                - 8 -
borgerens opfattelse:
den 16. juli 2009 har a oplyst, at hun går til intensiv genoptræning hos fysioterapeut og først
omkring den 16. juli 2009 har smidt krykkerne. knæet kan endnu ikke strækkes helt ud. efter
operationen har a lidt af kraftig svimmelhed, der bevirker, at hun med sin 5 årige søn har
måttet flytte ud til sine forældre, da hun ikke kan klare sig selv. hun må køres i bil eller tage
taxa, når hun skal til fysioterapi eller andet og hun er meget ked af at være til så meget
ulejlighed. hun lider desuden af træthed, forvirring, kan ikke fokusere, og kan f.eks. ikke
læse, skrive og sidde ved pc, hvilket hun gør i sit daglige arbejde som systemudvikler. hun er
meget urolig og ked af situationen, da hun er vant til at klare sig selv.
den 10. september 2009 har a oplyst, at hun har genoptaget sit arbejde delvist med 3 timer
dagligt. hun arbejder hjemmefra. hun lider stadigvæk af svimmelhed, men det er dog blevet
lidt bedre. hun har fået at vide, at det er en slags ”dykkersyge”, hvor der siver spinalvæske
ud. knæet er heller ikke helt i orden, men lægerne tør ikke operere igen pga.
komplikationerne med bedøvelsen. a føler sig meget presset af arbejdspladsen og frygter en
fyring. hun vil tage kontakt til hk, for at få lidt opbakning til at håndtere kontakten til
chefen. hun vil gerne tilbage, men svimmelheden og knæet bevirker, at hun har svært ved at
komme rundt.
den 2. november 2009 har a oplyst, at det går lidt fremad med svimmelheden. hun går til
kontrol på hamlet og har øget arbejdstiden, således, at hun nu arbejder 4 timer dagligt,- 4
dage om ugen hjemmefra og en dag om ugen på arbejdspladsen. der er fortsat store
problemer med kontakten til arbejdsgiver, der har meget svært ved at forstå as situation og a
føler sig voldsomt presset. hun vil gerne tilbage, men frygter en fyring eller at hun skal få det
endnu dårligere med svimmelheden på grund af stress.
den 18. november 2009 nævnes rundbordssamtalen og at a er glad for taxa-bevillingen, da
det formentlig giver hende mere ro. hun skal til kontrol på hamlet den 3. december 2009 og
håber på en raskmelding i starten af det nye år.
den 11. marts 2010 har a oplyst, at hun er blevet opsagt og at fagforeningen kører en sag. a
har været til kontrol af både knæet og for svimmelheden. angående svimmelheden er det
positive, at det hul, hvorfra der sivede spinalvæske ud, nu er helt lukket. hun føler også, at det
går meget bedre. der er dog fortsat problemer med det ene øje og hun skal til samsynstræning
hos øjenlæge. hun har ligeledes fortsat problemer med knæet, idet hun ikke kan bøje det nok
til at gå på trapper. lægerne afventer yderligere 3 måneder i forhold til re-operation. hun er
så træt af it-branchen, at hun overvejer et fuldstændigt karriere skift til beslagsmed.
jobcenterets vurdering af beskæftigelsespotentialet på kort sigt:
den 16. juli 2009: a opfylder betingelserne for at modtage sygedagpenge, jf. § 10, herunder
vurderes hun uarbejdsdygtig, jf. § 7, 1.
den 10. september 2009: a kan ikke genoptage sit arbejde på fuld tid, før der er sket
yderligere bedring af svimmelheden.
den 11. marts 2010: a vil ikke aktuelt kunne genoptage et arbejde på fuld tid på normale
vilkår.
                                              - 9 -
jobcenterets vurdering af beskæftigelsespotentialet på langt sigt:
den 16. juli 2009: det forventes, at pågældende kan genoptage sit arbejde på ordinære vilkår.
den 11. marts 2010: det forventes, at a snart vil kunne gen-optage et arbejde på normale
vilkår, såfremt der fortsat er fremgang både hvad angår knæ og svimmelhed. det kan også
blive relevant med raskmelding til a-kasse, såfremt hun ikke finder nyt arbejde inden for nær
fremtid.
sygemeldtes egen indsats:
den 10. september 2009: a tager kontakt til hk, da hun ønsker hjælp til at håndtere
kontakten til arbejdsgiver. hun føler sig presset og mistroet af sin chef.
af egen læges journal, (bilag 16) fremgår blandt andet følgende:
den 7. juli 2009:
      ”haft hovedpine usikkerhed synsmæssigt, samt trykken især i venstre øje efter
      knæoperation. kan ikke udføre en helt adækvat undersøgelse, da patienten reagerer
      voldsomt også på beskedne elementer i us.
      …
      op hø+ ve: palp normalt (vil ikke have trykket målt med luft eller applanation)
      pupilforhold: lidt langsomt reagerende pupilreflexer men bevarede
      ...
      status: normalt øjenstatus. hovedpine men ikke oftalmologisk mistanke på øget
      intrakraniel tryk.”
...
den 22. juli 2009: modtaget fra hvidovre hospital, ortopæd-kirurgisk ambulatorium.
      ”for 3. gang udeblevet, afsluttes herfra”.
den 23. juli 2009:
      "snak om forløbet. holder pause med fys indtil beg. af august. bliver forts. svimmel,
      især ved hoveddrejning. bekymret for ørene. knæet lidt hævet. går fortsat sygemledt.
      genopt. på deltid? lab. hen."
...
den 6. august 2009:
      ”fortsat sygemelding 1-2 uger. bestiller tid til opfølgning i næste uge men arbejdsgiver
      vil have attest i dag. fortsat svimmel, men det går fremaf.”
den 10. august 2009:
      ”hvorfor er hun udeblevet x 3 fra kkhh ort kir uden at melde afbud?”
...
den 21. august 2009 har a skrevet til sin læge, at hun har haft en meget ubehagelig samtale
med sin chef, der stillede spørgsmålstegn ved hendes svimmelhed. hun brød sammen, da hun
blev tilbudt psykolog hjælp. hun er blevet undersøgt på hamlet, der har oplyst, at hun har et
anderledes tryk i øret og at spinal blokaden har medvirket til denne ubalance. b ønsker delvis
                                              - 10 -
sygemelding tilsendt. hun er i tvivl om, hvorvidt hun vil være i stand til at fuldføre arbejdet,
da hun alene kan sidde to-tre timer pr dag og hurtig bliver træt og får kvalme, det kræver, at
hun har mulighed for hjemmearbejdsplads, fordi turen til ballerup er for krævende.
lægen har svaret, at en deltids sygemelding med 2-3 timer dagligt er en mulighed. lægen
ønsker bekræftet, om hun skal lave en deltids sygemelding og opfordrer a til at bestille en
dobbelttid i den følgende uge til snak.
den 24. august 2009 har a anmodet om delvis raskmelding på 3 timer, med tilbagevirkende
kraft fra mandag den 17. august 2009. lægen afgiver erklæring fra den 24. august 2009.
den 1. september 2009 er a udeblevet fra en dobbelttid.
den 22. september 2009
    1. ”ny svimmelhedssus d. 01-10. er blevet bedre
    2. knæet er stadig ikke ok. gør meget ondt og musklen er dårlig. ny kontrol d. 30-09
    3. ny lægeerklæring til arbejdsgiver. hk er involveret
    4. grådlabil og påvirket af situationen og mistænkeliggørelsen fra arbejdsgiver. hun har
         kun arbejdet hjemmefra. hvis hun vil beholde arbejdet, er hun nødt til at vise sig på
         arbejdspladsen 1-2 gange pr. uge.”
...
den 11. november 2010
       ”henvises til rigshospitalets øre-næse halsafd. som følge af en epiduralblokade sidste
       år har pt. udviklet langvarig svimmelhed pga liquor-lækage og fisteldannelse.
       undersøgt og behandlet herfor på hamlet men jeg har desværre ingen epikriser at
       vedlægge. hun behandles nu hos en afspændingspædagog eva brix, der har anbefalet at
       pt. bliver vurderet af overlæge mads klokker, da hun stadig døjer med svimmelhed."
af journal fra privathospitalet hamlet a/s, (bilag 19) fremgår blandt andet følgende:
den 1. juli 2009, morten jenstrup og vibeke brøndum
       ”henvender sig 1 uge efter atroskopi i spinalanæstesi. spinalen anlagt uden problemer.
       pt. har primært svimmelhed som ikke er typisk ortostatisk betinget. desuden problemer
       med at fokusere og i perioder hovedpine. ingen objektive neurologiske udfald. ingen
       temperaturforhøjelse. ved palpation af lændecolumna er der distinkt ømhed svarende til
       området, hvor spinalen blev anlagt. intet objektivt at se. konklusion: symptomerne kan
       skyldes almindelig irritation af hinderne efter lumbalpunktur. det er ikke typisk tegn på
       udsivning af spinalvæske. for at udelukke spinal absces eller hæmatom vil vi dog lave
       mr...”
efter skanning konkluderes, at der er degenerative forandringer af diskus på niveau l4/l5, i
øvrigt intet abnormt påvist.
den 2. juli 2009, morten jenstrup
       ”mr af lumbaldelen er normal uden tegn på væske, blødning eller absces. infektionstal
       ligeledes normale. pt. er informeret og tilrådet at tage ibumetin en uges tid mod
       smerterne.”
                                              - 11 -
den 3. juli 2009, torsten warming
     ”har bedt om ekstra tid, idet der fortsat er problemer med knæet og fornemmelsen af at
     der fortsat er noget, der sidder i klemme, når hun skal bøje samt problemer med at
     ekstendere. er fortsat lidt alment utilpas med lidt svimmelhed….”
den 27. juli 2009, marianne backer konkluderer:
     ”…der er ikke nogen god forklaring på hendes svimmelhed, men da det er i fremgang,
     er der heller ikke noget videre, der skal sættes i værk...”
den 20. august 2009, søren vesterhauge
     ”...operationen fandt sted d. 23.06.09, da pt. efterfølgende fremførte sine klager, blev
     der foretaget en særdeles relevant mr-skanning mhp. evt. abscedering eller hæmatom i
     spinalkanalen. resultatet var negativt. selve anæstesiforløbet har umiddelbart været helt
     glat uden problemer.
     ...
     der er en ret generende lysfølsomhed, som er medvirkende til, at hun har svært ved at
     arbejde. der har ikke været dobbeltsyn. hørelsen fornemmes normal, men der har været
     oplevelse af propper i begge øre. syntes også hyperakuse uden lateralisering.
     balancemæssigt er der en intolerance overfor hurtige bevægelser.
     objektivt
     …med vng er der lidt urolig øjenbevægelser, men ingen nystagmus (rykvise
     bevægelser i øjnene) pursuit-kurverne er normale, både horisontalt og vertikalt, selvom
     de vertikale er over lejret af lidt uregelmæssigheder. disse uregelmæssigheder har
     absolut ikke nystagmuskarakter. der er normale sakkader og et normalt respons ved kun
     en horisontal vat-test, det var ikke muligt at gennemføre et fuldt testforløb pga. pt.s
     intolerance for øjenbevægelser. der er normale måske lidt svage, men helt symmetriske
     vemp-responser. det er ikke helt klart, hvad der kan have foranlediget pt.s
     svimmelhed, men det er som en meget sjælden hændelse beskrevet, at pt. efter lumbal
     punktur kan få en perilymfaitsk fistel formentlig pga trykfald i cerebrospinalvæsken.
     hvis der har været tale om en toksisk påvirkning af indre ører, må man formode, at
     symptomerne enten var forsvundet hurtigere eller der var klare abnormiteter ved
     undersøgelsen.
     på baggrund af den lille mistanke om en perilymfatisk fistel, synes jeg, vi skal udsætte
     den endelige konklusion til der er gået ca. 3 mdr. efter operationen, hvor vi godt kan
     tillade os at lave en henneberts test mhp. at konstatere om der er en perilymfaitsk
     fistel…”
...
den 30. september 2009, torsten warming
     ”kommer til kontrol. har købt tabletterne, men ikke taget dem, idet hun var lidt nervøs
     for om det kunne give hende svimmelhed. siden har smerten i knæet flyttet sig lidt. …
     objektivt
     lidt diffus ømhed omkring knæet, men specielt ømhed omkring ligametum patellae.
     der er ikke længere væsentlig ømhed af portalerne, men fortsat nogen ømhed sv.t.
     mediale ledlinie. fortsat udtalt quadricepsatrofi, og pt. har heller ikke trænet, idet
                                                - 12 -
      fysioterapeuten har været på ferie igen, og hun har ikke trænet væsentligt i den periode
      andet end lidt der hjemme. …”
...
den 1. oktober 2009, søren vesterhauge.
      "der er stadigvæk en fornemmelse af trk i ørene. synes også, at der optræder sløring af
      venstre øje med samtidige problemer med at dreje fra højre mod venstre. har også fået
      den erfaring, at fysisk, kraftig aktivitet som fx ifm. knæøvelserne provokerer
      svimmelheden frem. alt i alt så går det bedre med svimmelheden, men forudsætningen
      er tilsyneladende, at hun ikke farer for voldsomt frem. hovedklagen er i høj grad
      træthed, som vi hyppigt ser det hos svimle patienter. det drejer sig dels om øjentræthed,
      men også mere fysisk træthed. arbejder stadigvæk på deltid.
      ved vng i dag finder vi pænere forhold, specielt er den meget uro, der var i venstre
      sideleje forsvundet. det var egentligt planen at lave en objektiv hennebert test.
      jeg synes ikke, at det er rimeligt at risikere noget i form af tilbageskridt ved at
      trykbelaste ørerne, hvorfor vi afstår fra det, men aftaler at se patienten igen.”
...
den 3. december 2009, søren vesterhauge
      ”det går væsentligt bedre nu. kan stadivæk mærke, at der er "et efterslæb" af ve. øje.
      vng viser nu ingen nystagmus. da pt. er nervøs for, at der kommer tilbagefald, aftaler
      vi, at vi laver en ekstra kontrol d. 25. februar 2010. rådes til at opsøge helstrup mhp.
      samsynsterapi.”
den 25. februar 2010, søren vesterhauge
      ”det går stadig godt, men pt. beskriver fortsat ”svimmelhed på venstre øje”. der laves i
      dag objektiv henneberts test, som viser helt normale forhold, hvilket passer med at der
      ikke på nuværende tidspunkt er tale om en perilymfatisk fistel. omstændighederne har
      tidligere tydet på, at det var tilfældet. jeg synes godt, at vi kan afslutte pt. herfra, men
      har et stærkt ønske om henvisning til en, der har forstand på hendes øjenproblemer. det
      er ikke usædvanligt, at der opstår samsynsproblemer i forbindelse med akutte
      svimmelhedstilfælde som i det aktuelle tilfælde. vi plejer at bruge torben helstrup,
      som er neuro optometrist, og som har specialiseret sig i at tage sig af pt med
      samsynsproblemer i sammenhæng med andre sygdomme, som f.eks. svimmelhed. pts.
      forsikringsselskab har bedt om en specificeret henvisning til dette, som udfærdiges.”
københavns private synsplejeklinik ved neuro optometrist torben helstrup har 2 gange lavet
funktionsundersøgelser af as syn.
af referat af 17. maj 2010 af undersøgelse af 24. marts 2010, (bilag 17) fremgår følgende
fortolkning og anbefaling:
      ”a er uden tvivl slemt plaget – formentlig udløst af en vestibulær skade registreres i dag
      både eftervirkninger og komplikationer for synssansen.
                                               - 13 -
      efter min bedste overbevisning, kan hun ikke påtage sig opgaver, der indebærer læsning
      eller lignende. behandling af synsfunktionen tager formentlig mindst et halvt år (og i
      givet fald med omkostninger i intervallet kr. 9.000.00 - 12000.00).
      endvidere anbefales kontakt til daghøjskolen i centrum – eller lignende opfølgning.”
af referat af 14. januar 2011 undersøgelse udført den 13. januar 2011, (bilag 18) fremgår
følgende fortolkning og anbefalinger:
      ”a har kun trænet synsfunktionen i begrænset omfang. dels er øjentræning meget hårdt
      i starten, og kan kun trænes kortvarigt indtil større robusthed opstår. dels er ma’s
      øvrige rehabilitering tids- og energikrævende.
      dog er hun bedret målbart og udviser således træningsevne. det er derfor stadig min
      anbefaling at træne fusion- og fiksationsevnen. i givet fald, er der et omfattende arbejde
      foran os.
      ideelt bør træningen ligge i en periode, hvor der ikke er mange andre aktiviteter.”
a blev udredt på neurologisk klinik ambulatorium, rigshospitalet, (bilag 21).
af notat af 17. oktober 2012 fremgår blandt andet følgende:
      ”...kendt fra oktober 2007 med indlæggelse på gentofte på mistanke om tci, som blev
      afkræftet med normal ctc, og tilstanden tolkes som stress.
      maj 2009, bliver hun sparket i forbindelse med karate. opereret efterfølgende på
      privathospitalet hamlet. tidligere fra 2009/10 kendt med fistel fra øre, som
      efterfølgende skulle være lukket.
      …
      lige efter da hun vågner af operationen startede med svimmelhed. i begyndelsen
      beskrives som rotatorisk karrusselfornemmelse, kommer konstant, varer 3 måneder, og
      pt. havde meget svært ved at gå uden støtte. ingen hovedpine, ingen kvalme eller
      opkastninger, og svimmelheden blev gradvist bedre men forsvandt ikke. har katuelt
      mindre svimmelhed og meget anderledes end tidligere, er intermitterende i forbindelse
      med bevægelserne, sejlende fornemmelse, ledsaget af balancebesvær, er ikke svimmel i
      stille eller liggende/siddende stilling.
      angiver, at siden operationen har haft et skævt syn på begge øjne. dette konstant og
      forværres ved træthed. angiver, at når hun er stående, er billederne helt skæve, som om
      horisonten hænger til den ene side, dette bilat. pt. har været hos optometrist, som
      konstaterede det, og tidligere har været hos øjenlægerne. har været hos ønh-læge, som
      finder ikke nok sikker forklaring på pt.s tilstand. pt. klager over ømhed i nakke og
      lændesmerter. dette siden 2009/2010. hun fik lavet mr-skanning af columna kontrol
      lige efter sin operation, men selvom dette gav mistanke om en fistel, ifølge pt. ikke
      været til yderligere kontrol.
      ...”
af notat af 31. januar 2013, fremgår blandt andet følgende:
                                               - 14 -
      ”… blev på egen foranledning efterfølgende henvist til svimmelhedsklinikken på
      hamlet, hvor bl.a. foretog mr-scanning af ryggen, idet der var rejst mistanke om
      liqour-lækage og fisteldannelse. det er uklart, hvad denne scanning viste. pt. blev
      imidlertid gennemudredt i det efterfølgende år ved overlæge vesterhauge, og så vidt jeg
      kan forstå konkluderede man, at pt.s problemer sandsynligvis skyldes en perilymfatisk
      fistel i det indre øre. dette skulle angiveligt kunne ses i meget sjældne tilfælde ifm.
      trykfald i cns, og på den led være relateret til liquor-lækagen. blev efterfølgende
      viderevisiteret til øre-næse-hals afdelingen her på rh, da pt.s sundhedsforsikring ikke
      længere dækkede udgifterne til svimmelhedsklinikken på hamlet. blev her re-testet,
      uden at man med sikkerhed har kunne påvis epatologi i det indre øre. er på denne
      baggrund nu viderehenvist til os, idet man ønsker at få sagen belyst fra flere sider.
      mistanken må således være, at pt.s svimmelhed er relateret til cns, og indtil videre har
      vi en normal mr-scanning fraset den tidligere beskrevne cyste i corpus peneale. det
      aftales, at vi afventer neurokirurgernes vurdering, og øjenlægenus. vil blive foretaget i
      februar md. kan herefter indkaldes til afsluttende samtale, såfremt begge dele viser
      normale forhold.”
a er tillige blevet undersøgt for konvergensforstyrrelse på glostrup hospital, øjenafdeling.
af notat af 21. februar 2013, (bilag 20) fremgår blandt andet følgende:
      ”…vurderet af neurootolog søren vesterhauge, hamlet, som mistænkte en liquor
      lækage og en perilymfaitsk fistel i indre øre. tilstanden skulle være en sjælden
      komplikation til trykfald i cns. viderehenv. til optometrisk torben helstrup, beskriver
      ekstremt svage fusionsreserver. pt. bliver insr. i konvergensøvelser, men havde ikke
      effekt af dette. beh. via søren vesterhauge og torben helstrup sat i bero, da pt.s
      sundhedsforsikring ikke dækkede længere. viderehenv. til øre-næse-halsafd. rh, hvor
      man ligeledes mistænkte patologi i indre øre, dog uden at kunne påvise dette.
      undersøgelse på pasut, følgebev. og nystagmus er faldet normalt ud i ønh-regi.
      viderehenv. til neurologisk afd. rh, hvor mr af cerebrum har påvist en lille kort
      spinalcyste, formentlig tilfældigt fund. pt. har følgende symptomer: når hun går, føler
      hun at kroppen hænger mod hø., og hun ser horisonten skævt, således at den hænger til
      hø. side. ved løb oplever hun at synet hopper, dvs. oscillopsi, desuden lysfølsomhed.
      generne mest udtalt, når pt. er i bevægelse, i ro har hun det langt bedre. har problemer
      med at læse, som hurtigt giver kvalme og svimmelhed samt træthed i øjnene. intet
      dobbeltsyn.
      ...
       har svært ved at gennemføre øjenundersøgelse i dag pga fotofobi.
      …
      konklusion: eneste positive oftalmologiske fund er konvergensparalyse, hvilket kan
      forklare pt.s symptomer ved nærarbejde og læsning. har tidl. fået konvergenstræning
      uden effekt. anbefales at anskaffe læsebriller ca. + 0,5, som der subj. var god effekt af i
      dag. vil formentlig have glæde af supplerende prismekorrektion i læsebrillerne. får tid
      til vurdering i skeleklinikken. fraset konvergensparalysen ses normale oculomotoriske
      forhold, og synsfelterne er normale. ikke tegn til parinaud’s syndrom. …
      svimmelhedsgenerne og fornemmelsen af at hælde mod hø. synes umiddelbart at være
      af otogen/central nervøs oprindelse. …”
                                              - 15 -
af notat af 17. april 2013, konkluderes efter undersøgelse på glostrup hospital, (bilag 22)
følgende:
      ”ingen skelen og ingen pareser, men markant nedsat konvergens- og fusionsreserver,
      hvilket ofte ses hos pt. med hovedtraumer. stereopsis forbløffende god. anbefaler at gå
      til optiker mhp. brille, medgiver slippen fra retinomaxen. skal desuden tage kontakt til
      svimmelhedsklinikken mhp opfølgning.kontrol i skeleklinikken i juli. har sagt at
      brillen kan hjælpe, men at den ikke vil være et mirakel...”
på foranledning af hk danmark, har speciallæge i ortopædisk kirurgi jens stürup den 17. juli
2012 afgivet en udtalelse efter at have foretaget en undersøgelse af a, (bilag 23) hvoraf blandt
andet fremgår følgende:
      "den 26. februar 2010 er det noteret, at patienten udfører spinning. ingen
      instabilitetsgen kan få ondt ved trappegang. forreste løshed. 1 cm's lårsvind. man
      mener, at patienten muligvis skal have rekonstrueret sit korsbånd."
af resumé og konklusion fremgår følgende:
      ”32-årig systemudvikler med en tidligere indlæggelse i anamnesen i 2007 på baggrund
      af stress og lammelse i ansigtsnerven, som den 19.05.2009 ved karate pådrog sig et
      spark i venstre knæhase og herved, på en senere magnetskanning og ved artroskopi,
      påvist forreste korsbåndsskade.
      efter kikkertundersøgelse i spinalbedøvelse har patienten lidt af svær svimmelhed og
      synsforstyrrelser. udredt af øre-næse-hals læger på hamlet privathospital. på et
      tidspunkt er det nævnt, at der er en lille mistanke om perilymfatisk fistel. senere
      undersøgelser herfor viser dog ikke tegn til fistel på dette tidspunkt.
      var sådan set klar til rekonstruktion af korsbånd, da hun pådrog sig et brud på venstre
      ydre ankelkno, som blev behandlet konservativt med gips i 6 uger. patienten er igen
      genoptrænet, men man har fortsat undladt at udføre rekonstruktion af forreste korsbånd
      på baggrund af patientens vedvarende cerebrale symptomer med lysfølsomhed og
      problemer med samsyn.
      tilstanden i venstre knæ, såfremt der ikke foretages rekonstruktion, må betegnes som
      stationær og der er følgetilstande i form af let instabilitetsfornemmelse, men ikke nogen
      knæsvigt og nogen ømhed på ydre ledlinje. ved objektiv undersøgelse er der fundet
      ganske let, men sikker forreste skuffeløshed og 1 cm’s lårsvind. ingen hævelse af knæ,
      pæn bevægelighed i knæ, idet venstre knæ dog ikke kan overstrækkes som højre.
      i efterforløbet har patienten pådraget sig et uforskudt brud på venstre ydre ankelkno,
      som tilsyneladende er helet i pæn stilling med normal ankelfunktion til følge, men
      fortsat ømhed over ydre ankelkno.
      patientens cerebrale symptomer må bedømmes af neurolog.
      der er stillet en række specifikke spørgsmål:
                                               - 16 -
1.     lidelsen i venstre knæ er beskrevet som ovenfor.
2.     var lidelsen tilstede på opsigelsestidspunktet den 25.11.09: på dette tidspunkt havde
       patienten fortsat nogen gener med ømhed af knæet og 2 cm’s lårsvind, men pæn
       bevægelighed. funktionsmæssigt havde patienten således på dette tidspunkt ikke en
       knælidelse, der berettigede til sygemelding i ikke tungt fysisk arbejde. tilstanden nu er
       som beskrevet ovenfor.
3.     lidelsen i venstre ankel: patienten pådrog sig det uforskudte brud i ydre ankelkno og
       dette har sat genoptræningen tilbage, således at der igen opstod muskelsvind, hvilket har
       forhindret rekonstruktion af korsbåndet. der er således tale om en mulig udskydelse af
       tidspunktet for korsbåndsrekonstruktion, såfremt man vel at bemærke, ville have
       foretaget denne, patientens cerebrale symptomer taget i betragtning. venstre ankelskade
       har ikke medført nogen varig forværring af den venstre sidige knæskade.
4.     er der tale om et afsluttet sygdomsforløb og mén?: lidelserne i knæ og ankel er
       færdigbehandlede og man har indtil videre afstået fra korsbåndsrekonstruktion.
       tilstanden i både knæ og højre ankel må betragtes som stationære. hvad angår
       knæskaden har patienten nu et lille men sikkert mén i form af et knæ med let løshed og
       let muskelsvind samt symptomer med let instabilitet. der ville efter
       arbejdsskadestyrelsens mén tabel være tale om et lille, men sikkert mén her. hvad
       angår ankelknoen er der normal bevægelighed i anklen og ikke et mén af en størrelse, så
       dette ville være erstatningsberettigende.
5.     der er ligeledes spurgt til funktionsnedsættelser på opsigelsestidspunktet: på
       opsigelsestidspunktet havde patienten ikke en knælidelse, der berettigede til
       sygemelding i kontorarbejde. der ville muligvis have været lette problemer med meget
       trappegang, men ikke noget, der ville berettige til en egentlig sygemelding. generelt må
       man vurdere, at patienten på dette tidspunkt formentlig havde et lettere skånebehov i
       knæbelastende arbejde.
6.     kompensationsbehov: herudover er der spurgt til kompensationsbehov på tidspunktet
       for afskedigelsen. som nu er der et mindre kompensationsbehov, idet patienten ikke vil
       kunne påtage sig tungt, gående, stående knæbelastende arbejde. i kontorarbejde, som
       det patienten havde, må kompensationsbehovet dog betragtes som bagatelagtigt og
       begrænse sig til mindre skånebehov hvad angår meget trappegang. patienten skønnes
       således ikke at have noget væsentligt kompensationsbehov i en sådan funktion.
       pronogse:
       man må antage, at patienten vedvarende vil have nogle lettere gener fra venstre knæ og
       dermed et erstatningsberettigende mèn. den generelle prognose må dog betragtes som
       god, idet følgetilstandene er relativt beskedne, ligesom en evt. senere fremtidig
       korsbåndsrekonstruktion måske vil kunne fjerne den sidste instabiltetsfornemmelse. der
       er ikke i ovenstående betragtninger taget hensyn til mulig neurologisk øre lidelse
       opstået i forbindelse med behandlingen. der må i den henseende henvises til
       undersøgelse ved neurologisk speciallæge eller øre/næse/hals læge.”
der er ikke fremlagt journaludskrifter fra de af mads klokker udførte undersøgelser i 2011 og
2013.
forsikringsdækning
a var i kraft af sin ansættelse omfattet af en sygeforsikring hos skandia. hun har fået
præmiefritagelse og invalidepension fra den 1. august 2009, hvor karensperioden ophørte og
til den 1. december 2009, da hun arbejdede 4 timer om dagen fra november 2009. hun har
                                                - 17 -
fået præmiefritagelse og invalidepension igen fra den 1. marts 2010 til foråret 2014. årsagen
til at hun blev berettiget igen var, at man på synsplejeklinikken havde konkluderet, at hun
ikke måtte læse men skulle træne sit syn.
sagens forløb
parterne deltog foranlediget af hk i et mæglingsmøde den 17. marts 2010. det fremgår af
referatet, at der var uenighed om, hvorvidt opsigelsen var saglig, (bilag 10).
b tilbød ifølge svarskriftet side 2, 2. afsnit på organisationsmødet at betale godtgørelse efter
funktionærlovens § 2b, da der ikke i overensstemmelse med b's leveregler var givet varsel
forud for afskedigelsen.
hk rejste ved brev af 21. juli 2010 til finanssektorens arbejdsgiverforening krav om
godtgørelse på 15 måneders løn for overtrædelse af forskelsbehandlingslovens § 2a,
subsidiært krav om godtgørelse på 3 måneders løn for overtrædelse af funktionærlovens § 2b
om usaglig afsked, (bilag 11).
den 16. februar 2011 udtog hk stævning med en påstand om betaling af 623.649,91 kr. med
tillæg af sædvanlig procesrente fra den 21. juli 2010 til betaling sker. i påstanden var
indeholdt en sædvanlig subsidiært påstand om betaling af et så højt beløb som muligt, men
dog lavere end det principalt påståede. det fremgik, at den subsidiære påstand byggede på
overtrædelse af forskelsbehandlingslovens eller i hvert fald funktionærlovens § 2b.
finanssektorens arbejdsgiverforening tog bekræftende til genmæle i svar-skrift af 21. marts
2011 med en påstand om frifindelse mod betaling af 3 måneders løn.
hk bekræftede i replik af 3. maj 2011, at påstanden ville blive tilrettet i overensstemmelse
hermed.
det fremgår af duplik af 28. juni 2011, at 124.730 kr. er indbetalt på den angivne konto. det
præciseres, at beløbet skal fradrages i det omfang, at sagsøgeren måtte få medhold i sin
principale påstand.
af processkrift 1 af 6. september 2011 fremgår, at hk fortsat nedlægger påstand om betaling
af det fulde beløb på 623.649,91 kr., hvilket går igen i påstandsdokumentet.
retten har i kendelse af 22. oktober 2014 afvist at hk/danmark som mandatar for a 3 år efter
betalingen af 124.730 kr. kan fremsætte krav om betaling af rente af dette beløb.
forklaringer
der er afgivet forklaring af a samt vidnerne: …, speciallæge jens stürup, hanne b. landt, c,
d og ledende overlæge mads klokker.
a forklarede, at hun er uddannet datamatiker med en bachelor i økonomi og it, kaldet ha
dat.
hun var i 3 år ansat hos … , hvor hun det sidste år var udstationeret som trainee i
testafdelingen hos b. hun blev pr. 1. februar 2008 ansat på fuld tid som systemudvikler af
                                             - 18 -
kernesystemet hos b, hvor hun arbejdede sammen med c. der var flekstid. man skulle møde
på arbejdspladsen senest kl. 10:00.
hun havde til opgave at lave kravspecifikationer, forundersøgelser, at kode og programmere
samt at lave testanalyser af nye programmer. hun havde ligeledes kontakt udadtil, idet hun
medvirkede til "review" med kunder. hun modtog aldrig bemærkninger vedr. sit arbejde eller
temperament. ingen sagde, at hun var temperamentsfuld, indadvendt eller ikke kunne styre sit
temperament.
hun fik til dels sværere opgaver end sine kolleger. det blev ikke begrundet. foreholdt at hun
kunne være bedre til at sige fra, forklarede hun, at hun arbejdede det hun skulle og gav den en
ekstra indsats.
den 18. maj 2009 kom hun til skade. hun mødte efterfølgende på arbejde, men kunne ikke
arbejde og måtte gå hjem. hun var via ansættelsesforholdet dækket af en sundhedsforsikring
og var heldig at blive tilbudt behandling på hamlet. hun havde fået noget at sove på efter
operationen og oplevede svimmelhed, da hun vågnede.
foreholdt at det fremgår af hendes journal, at hun er udeblevet fra flere aftalte tider på
rigshospitalet, forklarede hun, at hun ikke selv har bestilt tider på rigshospitalet, det skete
automatisk. da hun kom hjem og kunne gå uden krykker, opdagede hun den markante
skævhed mod højre.
foreholdt at hun havde afleveret lægeerklæringerne bilag c og d, forklarede hun, at hun
havde talt med sin læge om en ny lægeerklæring. lægen sagde, at hun ikke behøvede en ny
lægeerklæring, når der var tale om det samme. hun kendte godt b's leveregler om hvordan
man skulle forholde sig ved sygdom, jf. bilag 12, men ikke i detaljer. hun troede på sin læge.
c havde telefonisk inviteret hende ind til et "hyggemøde" den 17. august 2009 for at hun
kunne møde sin kolleger. på mødet var e også til stede. det var ikke aftalt, at personalechefen
skulle være til stede og der blev spurgt ind til hendes sygdom, selv om hun telefonisk havde
frabedt sig dette, da hun ikke havde afklaring. e spurgte: "hvad fejler du egentlig, fejler du
noget?". det blev hun meget ked af og begyndte at græde. de tilbød hende en psykolog, da de
havde en psykologordning. hun svarede, at hendes fokus var at koncentrere sig om sin
svimmelhed. hun forklarede, at hun var svimmel og havde svært ved at læse m.v. de talte
om, at hun ville havde svært ved programmeringsarbejde, da hun ikke kunne sidde så længe
foran skærmen. de talte om, hvornår hun kunne vende tilbage. der lå en vis pression. det
blev sagt, at hun forhåbentlig kunne komme i arbejde efter undersøgelsen på hamlet den 20.
august 2009, som de afventede. hun genoptog herefter arbejdet delvist, primært hjemmefra.
foreholdt bilag a, blev der ikke talt om de udeblevne lægeerklæringer.
den 21. august 2009 skrev hun til sin læge, at det havde været en meget ubehagelig oplevelse,
fordi virksomheden tvivlede på hendes svimmelhed, som hun ikke kunne forklare, jf. bilag 16
side 7.
til pus samtalen den 5. oktober 2014 havde c på forhånd udfærdiget sine bemærkninger og
a havde taget notater til de enkelte punkter. de nåede ikke alle punkterne, men ca. til de
personlige og faglige kompetencer side 3 nederst i bilag h.
                                               - 19 -
efter hendes sygemelding blev hun beskyldt for at være nærtagende, temperamentsfuld og
socialt isoleret. hun har ikke opført sig aggressivt. ..., der var hendes projektleder, har aldrig
sagt, at hun var nærtagende og temperamentsfuld eller at hun isolerede sig socialt.
hun fik kritik for, at hun ikke havde afleveret en lægeerklæring til tiden. hun har forsøgt at
orientere c om sygdommen. hun har i hvertfald sendt en mail om knæet og på mødet nævnte
hun, at hun var svimmel.
de talte ikke om, hvad der var uacceptabelt ved hendes opførsel. de drøftede hendes
arbejdsindsats. de talte mod hendes vilje om hendes sygdom. det ønskede hun dog ikke, at
der skulle stå noget om. hun fik kritik for, at hun ikke havde løst sine arbejdsopgaver efter
sygemeldingen. hun forklarede, at det var vanskeligt for hende at udføre kodnings-
/programmeringsopgaver, når hun var svimmel.
de talte meget kort om lønforhøjelse, side 8, som c ikke fandt relevant i forhold til hendes
adfærd.
hun tog initiativ til rundbordssamtalen den 17. november 2009, da hun gerne ville tilbage til
arbejdspladsen. stemningen var trykket. e bemærkede, at der var et stort opbud af mennesker.
hjælpeordningen blev drøftet på mødet. det var ikke hendes eget forslag, men kommunen der
foreslog, at hun skulle have en personlig hjælper. forud for mødet den 17. november 2009
havde en kollega, ..., kørt hende til og fra arbejde. hun ville gerne fortsætte med at køre med
ham. det er muligt, at hun har foreslået, at ... kunne hente hende, hun kan ikke huske det. b
ville ikke acceptere det. de ville ikke bruge deres medarbejderes tid til at agere personlige
hjælpere.
foreholdt at der var en diskussion om præmisserne for afholdelse af en sygesamtale,
forklarede hun, at e fremfusende forklarede, hvad pus gik ud på.. a sagde: ”nu taler du
sådan til mig igen”. så blev e vred og gik.
hun ville ikke kunne bevæge sig meget rundt i virksomheden. hun nåede ikke at følge den
plan, som blev aftalt på mødet. de havde aftalt, at de skulle lægge en mere detaljeret plan, når
hun kom på arbejde. efter ½ time blev hun kaldt ind til d og e. d sagde: "nu får du hugget".
hun græd lidt og sagde "tak for samarbejdet i 2 år" og "jeg vil ikke smække med døren, når
jeg går". hun fik ikke nogen begrundelse for opsigelsen. hun spurgte grædende, hvorfor skal
jeg fyres? hun blev fritstillet og fik ikke sagt farvel til sine kolleger, men de kunne heller ikke
genkende beskrivelsen af hende.
hun modtog syge- dagpenge i godt et år fra den 1. marts 2010 til hun blev ledig. hun fik
bevilget daghøjskole og fulgte et forløb. hun fik bevilget invalidepension af skandia, ca.
13.000 kr. om måneden. det levede hun af.
neurooptometrist torben heglstrup, bilag 17, påviste ved sin erklæring af 17. maj 2010
hendes hældningsgrad mod højre. svimmelheden påvirkede hendes evne til at fokusere. han
konkluderede, at hun ikke kunne påtage sig opgaver, der indebar læsning. foreholdt at hun
ikke fik øvet sig ret meget, forklarede hun, at når man træner synssansen, bliver man let
kvalm, derfor måtte hun ophøre med at øve sig.
den 13. januar 2011 oplevede hun stadig hældning og nedsat konvergensfusion i venstre øje.
                                               - 20 -
i februar 2014 ophørte hun med at modtage invalidepension fra skandia. de havde lavet
opfølgning hver 3. måned. hun er kommet videre og er i stand til at arbejde på fuld tid. hun
har søgt minimum 10-15 it stillinger fra marts 2014. hun er aktuelt ledig og modtager
arbejdsløshedsdagpenge. fra den 18. august til den 26. september 2014 deltog hun i et amu
kursus. hun har været i arbejdsprøvning i en virksomhed siden den 1. oktober 2014.
hun har en hjemmeside, hvor hun tilbyder hestemassage mod betaling. hun har taget nogen
kurser, men har ikke modtaget betaling. hun har udført hestemassage for at øve sig, men har
ikke noget cvr nummer.
hun er blevet anbefalet at bruge læsebriller og har været hos synoptik, hvor der kom
modstridende tilkendegivelser, derfor har hun ikke fået læsebriller.
… har forklaret, at hun er uddannet socialrådgiver og arbejder i jobcenteret i hvidovre
kommune. det gjorde hun også i 2009 i afdelingen med sygedagpenge.. i dag arbejder hun
med ressourceforløb.
dengang kørte hun et projekt om arbejdsfastholdelse i forhold til arbejdsgivere. dem der ikke
kunne fastholdes skulle have andre tilbud. hun var projektleder. det lokale beskæftigelsesråd
havde bevilget nogle midler til fastholdelsesprojektet, hvilket indebar, at kommunen kom
tidligere ind i forløbet. tanken var, at når der allerede var et ansættelsesforhold, skulle der
gøres noget ekstra for at fastholde dette. projektet var tidsbegrænset til 1 år. det var en
kollega, der var sagsbehandler på sagen. vidnet var konsulent.
vidnet deltog i et møde den 17. november 2009 på arbejdspladsen. hun havde forinden
drøftet syge- dagpengesagen med sin kollega …. dengang var der mange forskellige
muligheder, herunder: hjemmearbejdsplads, assistanceordning med en personlig hjælper til
transport og på virksomheden med fuld syge-dagpenge refusion, ændret tilrettelæggelse af
arbejdet eller andre arbejdsopgaver. det var kommunen, der foreslog en personlig hjælper.
når de tog ud til arbejdsgiveren, havde de forberedt sagen og hun forventede, at kollegaen
havde drøftet sagen med a. forinden vurderede de lidelsens alvor, herudover vurderede de
borgerens motivation og om der lægeligt var indikationer på, at borgeren var på vej til en
raskmelding.
vidnet har opfrisket sin hukommelse med bilag 4, referat af mødet. stemningen var god i
begyndelsen. de var mange mennesker, to fra kommunen, to fra arbejdsgiveren, 2 fra hk og
a. formålet med mødet var at lave en plan for as tilbagevending til arbejdspladsen. da ...
foreslog en personlig hjælper, tog personalechefen ikke imod. c og e talte internt sammen
undervejs, det blandede de sig ikke i. den personlige hjælper kunne være en ægtefælle eller
en fra arbejdspladsen, som alligevel kørte forbi a. hun kan ikke huske, hvem der foreslog en
kollega eller hvilket navn, der blev nævnt. kommunen skulle så betale løn til vedkommende.
virksomheden skulle udfylde papirerne en gang om måneden eller hver 3. måned.
virksomheden ville skulle undvære medarbejderens arbejdskraft i disse timer. vidnet
erindrede ikke, om der blev drøftet andre tiltag.
der var noget diskussion om en mus samtale og en sygesamtale. hun erindrede ikke
detaljerne, fordi de som kommune trak sig. a råbte ikke, men personalechefen råbte. der var
sket noget, som kommunen ikke var en del af, men som hun var sur over. personalechefen
slog vist i bordet, da hun gik.
                                              - 21 -
det var vidnets indtryk, at der var så meget velvilje rundt om bordet, at vidnet kunne forslå, at
de alligevel prøvede at lave en plan. herefter tilbød kommunen at bevilge en taxa.. vidnet
havde en ekstra beføjelse til at bevilge taxa. vidnet har deltaget i mange rundbordssamtaler
over 17 år og har kun en gang tidligere oplevet, at en deltager har forladt et møde.
speciallæge jens stürup har forklaret, at han er uddannet ortopæd kirurg og aktuelt er
overlæge på rigshospitalets ortopædiske afdeling. herudover har han gennem 20 år haft en
bibeskæftigelse med forsikringssager. han har skrevet mange speciallægeerklæringer.
vidnet vedstod den af ham udarbejdede skønserklæring af 17. juli 2012, bilag 23.
han forklarede, at der inde i knæet sidder 2 bånd på kors. hvis et bånd springer, kan knæet
blive fanget under en. så bliver det låst. men det vil mere opleves som instabilitet. hvis
patienten ikke er meget generet, vil man ikke længere operere men genoptræne. der er samme
risiko for slidgigt, hvad enten man bliver opereret eller ikke.
a vil f.eks. ikke have særlig effekt af en korsbåndsoperation.
der findes to forskellige former for test: en 90 graders skuffeløshedstest og en 15 graders
lachmannstest.
vidnet kan ikke udelukke, at a faldt i april 2010 som følge af knæ-svigt. det er muligt sket
som følge af løshed. det sidste har han ikke undersøgt for. det kan også skyldes en
fortovskant.
ved hans undersøgelse var der beskedne objektive fund og lettere ustabilitet.
a er ikke opereret på grund af hendes svimmelhed.
vidnet kan ikke udtale sig om, hvorvidt knæskaden har udviklet sig til det værre. man kan
først udtale sig om et mén, når tilstanden er varig. han vurderer, at a har haft mindst samme
mén på opsigelsestidspunktet den 25. november 2009, som på undersøgelsestidpunktet den 6.
juni 2012.
foreholdt, at det af punkt 5 i konklusionen fremgår, at patienten på opsigelsestidspunktet ikke
havde en knælidelse, der berettigede til sygemelding, forklarede han, at en rimelig
sygemeldingsperiode for den pågældende knælidelse vil være 3 måneder. herudover har der
ikke været ortopædkirurgisk grundlag for sygemelding.
en lægelig diagnosticeret korsbåndsskade, anses for at være er en varig lidelse, men ikke en
funktionsbegrænsning. ménet vurderes til 5 % ud fra arbejdsskadestyrelsens mén tabel.
foreholdt side 5, 2. afsnit, hvorefter senere undersøgelser ikke har vist tegn til fistel på det
tidspunkt, hvor der var mistanke herom, forklarede han, at han har været alle journalerne
igennem og den mulige fistel er aldrig blevet påvist.
hanne b, landt har forklaret, at hun er faglig sekretær i hk hovedstaden, afdelingen for it,
medier og industri. det har hun været siden 2002. a rettede første gang henvendelse i
september 2009. hun følte sig presset i forhold til arbejdet, fordi hun var syg. hendes egen
læge sagde, at han ikke ville blive ved med at lave lægeerklæringer. man havde indført
mulighedserklæringer fra oktober. arbejdsgiveren sagde: "der skal ligge en lægeerklæring i
morgen og vi forventer ud fra den tidligere lægeerklæring, at du kan starte på fuld tid!". det er
                                                - 22 -
meningen, at man skal tale sammen og have en dialog om, hvordan det går og hvornår man
kan starte med at arbejde igen.
vidnet havde ikke på forhånd været i dialog med virksomheden. vidnet talte med a om at
holde en rundbordssamtale, det ville hun gerne. vidnet ville gerne hjælpe med at bedre
forholdet. kommunen skulle også deltage. det er forskelligt, hvad en kommune kan bidrage
med. til mødet virkede kommunens repræsentanter meget åbne og velvillige. vidnet har også
haft sager mod en kommune, men mødet virkede godt i forhold til kommunen. det var kun i
forhold til arbejdsgiveren, at det ikke virkede så godt. personalechefen var aggressiv og de
flyttede fokus fra at tale om, hvad de kunne gøre for at få a tilbage til en mus samtale. det
gav en dårlig stemning. da mulighedserklæringerne var kommet på banen, var virksomheden
forpligtet til at forholde sig til, hvad der skulle til, for at a kunne passe sit arbejde. vidnet
prøvede på en god måde at forklare, at virksomheden ikke havde gjort nok for at få a tilbage.
med en mulighedserklæring skal man tale om, hvad arbejdspladsen kan gøre, det tog e meget
negativt. det ville hun ikke tale om. e, blev meget aggressiv og gik uden at komme tilbage. a
fastholdt, at hun ikke ville skrive under på et referat, fordi det var en sygesamtale.
gruppelederen sad tilbage. c havde i begyndelsen ikke været så meget med. da de bagefter
lavede aftalen, kom hun mere med. de drøftede taxa kørsel og en personlig hjælper. da a var
syg, skylle hun prøve at arbejde hjemme og lidt på arbejdspladsen, hvortil hun skulle have
taxa. de dage hvor hun skulle i behandling, skulle hun arbejde mindre.
foreholdt bilag 4 talte de meget om en tæt opfølgning hver fredag, da det er en bedre proces
for alle parter, end på forhånd at lave en trinvis optrapning af arbejdstiden. det blev ikke
drøftet at tilpasse arbejdsopgaverne.
vidnet nævnte mulighedserklæringen, men de sad ikke med den.
en personlig hjælper ordning blev drøftet efter kommunens forslag. a var blevet kørt af en
kollega nogle gange. det blev blankt afvist af virksomheden, da det var besværlig. da der var
kommet ro på igen, tilbød kommunen at betale taxa kørsel.
c har forklaret, at hun har været ansat i b i 30 år, siden 2008 som afdelingsleder. siden januar
2014 har hun været forretningskonsulent. hun var afdelingsleder for a, der refererede til
vidnet. ... var projektleder. han refererede også til vidnet.
a startede primo 2008. hun var ny på udviklingsområdet. de kendte hende som tester. a gik
på med krum hals i en afdeling med erfarne medarbejdere. hun var også en krævende
medarbejder. der var aftale om, at a kunne arbejde hjemme om aftenen, så hun kunne
overholde sin arbejdstid, da hun var alene med sin søn.
i 2009 var der ansat måske 300 medarbejdere i b. reglerne for flekstid var, at man skulle
være til stede mellem kl. 10:00 og 14:00. når der lå møder udenfor dette tidspunkt, skulle
man være til stede, med mindre man havde indgået en særlig aftale. a mødte typisk kl. 10:00.
det var et problem i forhold til nogle møder, der blev holdt i afdelingen. det talte de om og
fandt en ordning på. vidnet accepterede f.eks., at a ikke deltog i fredagsmøderne om
morgenen og orienterede hende personligt senere. foreholdt bilag h, side 5, hvor deltagelse i
fredagsmøder er en bullet, forklarede vidnet, at det ikke blev drøftet, før a blev ansat, men
efterfølgende. det viser, at a havde sit liv, som gjorde, at hun ikke kunne passe sit arbejde,
som vidnet gerne ville have det. det var hun ikke indstillet på at ændre.
                                               - 23 -
a mødte på arbejde umiddelbart efter, at hun havde fået en knæskade. hun kom senere på
skadestuen og fik det undersøgt, hvorefter hun sygemeldte sig.
vidnet gjorde a opmærksom på, at hun skulle aflevere lægeerklæringer. det gjorde hun op til
sin egen ferie i juli 2009, da lægeerklæringen ville udløbe i vidnets ferie. vidnet sagde, at det
var vigtigt, at a sendte en ny lægeerklæring. det gjorde vidnet for at hjælpe hende. samtidig
orienterede hun personaleafdelingen. medarbejderne skal kende personalepolitikken.
vidnet er bekendt med bilag a og b, hvor e orienteres om, at f har rykket for en
lægeerklæring og har fået et mindre høfligt svar. det er uacceptabelt uhøfligt. a skriver, at b
ikke har forlangt, at hun skulle aflevere en lægeerklæring, ligesom hun vil sikre sig, at 1.200
kr. for betaling af lægeerklæringer fremgår af lønudbetalingen. det er ikke ordene i sig selv,
men tonen. b er en værdibaseret virksomhed. de skal have respekt for hinanden, tage ansvar
og have dialog. der er vide rammer, men de få regler, der er, skal overholdes. vidnet blev ked
af det, fordi hun havde forsøgt at hjælpe, så situationen ikke skulle opstå. vidnet orienterede
d, der blev vred.
a fortalte i løbet af august måned 2009 om sin svimmelhed, vidnet erindrede ikke nærmere.
hun fortalte, at det formentlig var en komplikation som følge af narkosen under operationen.
de talte ikke i detaljer om undersøgelser. vidnet kan ikke afvise, at hun har spurgt til
svimmelheden.
vidnet indkaldte til et møde den 17. august 2009, men erindrede ikke, om hun sendte en
mødeindkaldelse. vidnet havde talt med a om, at hun skulle til at komme tilbage på arbejdet.
det var et gensidigt ønske, at a delvist skulle genoptage arbejdet. hun var dog stadig
hæmmet af sit dårlige ben og havde behov for at arbejde hjemme. i mødet deltog ud over a,
e og vidnet. vidnet var til stede under hele mødet. a kom 15 min. for sent. det
kommenterede de, men de tog det ikke som udtryk for manglende respekt. de havde en snak
om delvis sygemelding og tidsregistrering. hvornår kunne a møde og hvor meget. hvis man
ikke afleverer lægeerklæring til tiden, har man ikke overholdt formalia, selv om lægen siger,
at man ikke skal. på et tidspunkt spurgte e til e–mail korrespondancen. e spurgte: "havde du
en dårlig dag?". a blev meget vred og svarede: "det kan være, at f havde en dårlig dag". det
var rystende og overraskende for dem begge to. vidnet havde ventet, at de kunne tale om
lægeerklæringen, der så ville være ude af verden. a skældte ud og græd. hun skældte ud på
e, der var overrasket og aldrig tidligere i sin mangeårige karriere som personalechef havde
oplevet noget lignende. e var en omsorgsfuld personalechef. der blev gjort opmærksom på, at
a ligeledes kunne bruge virksomhedens psykolog ordning. muligheden for psykolog blev
nævnt, fordi a var ked af det. de nævner ofte ordningen. vidnet vidste ikke, at a tidligere
havde haft et stressproblem. vidnet har ikke talt om en tillidsmand. de lavede en plan,
hvorefter a skulle arbejde 3 dage á 3 timer. udviklingsopgaver løses normalt i teams, men det
lykkedes at finde opgaver til a, der modtog opgaverne elektronisk. de andre dage kunne hun
gå til fysioterapeut. arbejdet blev tilrettelagt, så opgaverne kunne udføres til trods for as
svimmelhed frem til den 25. november 2009. det var vidnets indtryk, at alle var tilfredse med
aftalen.
vidnet har efterfølgende orienteret d. han syntes igen ikke, at det var rimeligt, at a reagerede
på den måde.
den 5. oktober 2009 indkaldte vidnet til en pus samtale. de kørte udviklingssamtaler i
foråret. der havde ikke været afholdt samtale med a, da hun var syg. det er almindelig
                                               - 24 -
kutyme, også selv om man er delvist sygemeldt. de bruger et skema, hvor vidnet havde
forberedt nogle temaer. henholdsvis en faglig del med input fra ..., der havde givet god
tilbagemelding. vidnet havde selv forberedt den adfærdsmæssige del. det er helt naturligt at
tage den slags op. a havde også forberedt sig til samtalen. de gennemgik alle punkter. a var
langt hen ad vejen uenig og havde f.eks. svært ved at forstå, at hun selv havde en rolle i det,
såvel som at acceptere den kritik, vidnet kom med. a gav udtryk for, at det var b, der stillede
urimelige krav. vidnet hængte de enkelte kritikpunkter op på konkrete situationer. det var
ikke bare under sygemeldingen, at a havde vist sig at være temperamentsfuld. hun er
vedholdende, hvilket kan være en god evne. a ville ikke acceptere, at hun havde udvist en
uacceptabel adfærd. hun var så meget i opposition, at det ikke var muligt at nå hende. det
fremgår af bilag h, at a ikke var enig og ikke ville acceptere det. foreholdt bilag h, side 3,
sidste afsnit: "der har været mindre ...", forklarede vidnet, at hun ikke vidste, hvad der
manglede. vidnet kan ikke huske, hvad der ligger i, at hun ikke løbende blev orienteret om
udviklingen i as sygdom. foreholdt bilag h, side 8, hvorefter a klart ikke har leveret som
forventet, forklarede vidnet, at den manglende levering dækkede over, at a var sygemeldt og
derfor ikke præsterede en fuld arbejdsuge.
vidnet ville ikke indstille til lønstigning. a havde bestemt udviklet sig i sin rolle, men hun
havde fortsat et skævt billede af, hvad der kræves. hendes selverkendelse er ikke
overensstemmende med deres opfattelse. af alt det a har remset op, er en stor del mere
erfarne folks fortjeneste.
vidnet bad a om fremover at deltage i fredagsmøderne. hendes søn startede i 0. klasse og der
var således ikke nogen begrundelse for, at hun ikke længere skulle kunne møde fredag
morgen. tidligere havde vidnet eller andre kolleger orienteret hende om, hvad der var blevet
drøftet på mødet. vidnet er ret sikker på, at a på mødet sagde, at hun ikke ville deltage i
fredagsmøderne. vidnet orienterede d om mødet. vidnet var indstillet på, at a skulle tilbage.
vidnet foreslog a at tale med en tillidsrepræsentant, fordi vidnet selv har været
tillidsrepræsentant og ved, hvordan denne kan være mediator mellem medarbejder og ledelse.
situationen var fastlåst. vidnet kunne ikke nå a
det var a, der tog initiativ til en rundbordssamtale i forbindelse med, at vidnet stillede krav
om, at a skulle møde og arbejde på b, fordi der ikke længere var så mange hjemmeopgaver.
der var en god stemning. der blev taget hul på, hvordan a kunne få støtte til at komme frem
og tilbage. e sagde nej, da den foreslåede medarbejder ... også havde sit at se til. han havde
en dårlig arm. det var i øvrigt administrativt tungt. vidnet ved ikke nærmere, hvad er ligger i,
at det ville være administrativt tungt med en personlig hjælper. det var primært noget med at
køre frem og tilbage. kommunen var hurtig til at tilbyde at sponsorere en taxa. vidnet bad om
en underskrift på referatet fra udviklingssamtalen. hk tilkendegav, at man ikke kunne holde
pus, når medarbejderen var syg. e blev vred og sagde, at det kunne man godt, når der var tale
om en delvis sygemelding. derefter blev e vred og gik. a sagde på et tidspunkt: "der kan i
se, det nytter ikke noget". hun var ikke opfarende men ked af det. der var ikke flere
arbejdsopgaver, som kunne udføres på fuld tid hjemme. de fik rundet af og indgik en aftale.
forventningen var, at a ville kunne genoptage sit arbejde på fuld tid til januar 2010. vidnet
har ikke opfattet a som handicappet, men som en pige, der dyrkede sport og var på vej tilbage
efter en skade.
                                               - 25 -
vidnet er empatisk og vil gerne møde sine medarbejdere, derfor troede og håbede hun, at a
ville komme på ret kurs igen. da vidnet dagen efter, den 19. november 2009 modtog
bemærkningerne til mødet den 5. oktober 2009, bilag h, som var klart mere afvisende, end
det der var blevet sagt på mødet, faldt bunden ud. kommentarerne blev udslagsgivende. e, d
og vidnet traf i fællesskab en beslutning om, at a skulle afskediges. vidnet overrakte
opsigelsen til a til stede var herudover hanne bing fra personaleafdelingen. e og d var ikke
til stede. a fik samtidig at vide, at hun var fritstillet.
d har forklaret, at han har været ansat i b i 17 år frem til den 1. april 2013. vidnet er nu
…chef i region hovedstaden. i 2009 var han udviklingsdirektør i b med ansvar for ca. 80
ansatte. c var en ud af 3 ledere, der havde personaleansvar. a var ansat under c. han ved,
hvem a var, da han var med til at ansætte hende.
a kom fra ... . det kan have været i forbindelse med en virksomhedsoverdragelse. b havde
outsourcet en opgave og overtog en flok af medarbejdere. der var ikke tvivl om, at a skulle
ansættes. hun var i en flok på 5, der var relativt nye og med et udviklingspotentiale. a var
vist utilfreds med sin løn, men det var ikke noget, de bed mærke i. rent fagligt var hun dygtig
og udviklede sig, som de gerne ville have det. a kunne måske på afstand virke lidt indesluttet,
det var ikke noget problem. der skulle være plads til alle. han har alene oplevet hende på
afstand. c orienterede ham om as sygdom. c orienterede ham senere om en e-mail
korrespondance mellem f og a, der havde reageret lidt dumt, når det var en alvorlig sag.
svaret var ikke i overensstemmelse med bs værdigrundlag. det talte han om med c.
vidnet deltog ikke i mødet den 17. august 2009, men hørte sporadisk om det. da a havde
udsigt til en delvis raskmelding, skulle de finde ud af, hvordan de skulle håndtere det. c
orienterede om, at a på mødet havde skældt e ud. vidnet forstod det ikke. det stred mod
deres værdigrundlag. mødet var jo et forsøg på at få a i arbejde igen. vidnet erindrer det ikke
nærmere.
vidnet blev orienteret om udviklingssamtalen den 5. oktober 2009. det er helt normalt at
gennemføre en samtale, der ikke tidligere er blevet afholdt, når medarbejderen er delvist
sygemeldt. det er et vigtigt redskab for b og det var særlig vigtigt i denne situation. de
drøftede i ledergruppen, hvad de ville lægge vægt på.. c fortalte meget kort, at det ikke gik
helt som planlagt.
han blev forbløffet over at se referatet med as kommentarer til mødet den 5. oktober 2009.
det ligner to forskellige verdener. den ånd, som udviklingssamtalen bliver holdt i, blev ikke
mødt. det er en del af værdigrundlaget, at man skal kunne give og modtage kritik.
når en så robust og erfaren personalechef som e reagerer ved at gå fra mødet den 17.
november 2009, er det meget usædvanligt. det har ikke været sjovt.
vidnet erindrede ikke, hvornår han modtog as bemærkninger til referatet, men det var før
afskedigelsen. e har utvivlsomt også modtaget dem.
b havde strakt sig langt, men det her var for meget. c skulle også tage sig af de øvrige
medarbejdere. c er omsorgsfuld og går meget videre, end han ville gøre. de besluttede at sige
a op. reelt var det hans beslutning, efter drøftelse med c, men formelt var det bestyrelsen.
det viser, at c havde udviklet sig som leder, når hun havde fået nok, var det nok.
                                              - 26 -
foreholdt at a har forklaret, at han deltog i mødet og skulle have sagt: "nu får du hugget?",
forklarede han, at han ikke var til stede. c havde kørt hele forløbet og skulle også have
mulighed for at gøre det færdig. i øvrigt er det ikke en sprogbrug, som han anvender.
a levede ikke længere op til bs værdigrundlag. det skyldtes dels reaktionen på pus samtalen
og mødet med e.
de har aldrig hørt om, at a skulle have været handicappet. det er først kommet frem under
sagen. b ansatte i samme periode en handicappet person, der sad i kørestol.
foreholdt bilag 6, e-mail af 25. november 2009 fra d til ks kerne, hvor han redegør for, at
afskedigelsen ikke er sket som følge af sygdom, forklarede han, at formålet var, at der ikke
skulle være rygtedannelse om, at folk blev fyret, når de var syge.
foreholdt bilag 5, opsigelsen, forklarede han, at han har underskrevet opsigelsen efter at have
læst den. det er dog ikke ham, der har afleveret den til a han har ikke tænkt over, at der ikke
var en begrundelse. det er personaleafdelingen, der står for det.
vidnet var klar over, at der ikke havde fundet en advarselssamtale sted forud for
afskedigelsen, uagtet det fremgår som et vilkår i levereglerne.
mads klokker har forklaret, at han har været læge i 28 år, med speciale i øre, næse og hals
samt svimmelhed siden 1999. han har været ledende overlæge i 3 ½ år på rigshospitalet på
afdelingen for øre, næse, hals. han beskæftiger sig blandt andet med balancefysiologi og
herunder piloter. forud herfor var han overlæge i 10 år og har udgivet 40 publikationer
herunder om svimmelhed.
a blev den 11. november 2010 henvist til ham af sin egen læge efter et forløb på hamlet efter
en knæoperation, jf. bilag 16, side 15. han så hende første gang i marts eller maj 2011, hvor
han stadig var almindelig overlæge.
de rekvirerede papirerne fra hamlet. bilag 19. en kollega, morten katholm, så på det. der
var blandt andet en ct scanning. de havde en lille konference.
anden gang han så hende var i 2013. det var for at følge op. hun havde da været hos
neurolog m.v. der har ligeledes været en telefonsamtale i 2014.
en empatisk fistel er en revne, hvor der kan løbe væske, hvis der kommer tryk ude fra
trommehinden eller gennem det eustatiske rør fra næsehulen til øret. derved opstår en
unaturlig kommunikation fra mellemøret til det indre øre, som kan medføre svimmelhed i et
eller andet omfang. tilstanden var for 5-15 år siden en tilstand, der kunne henføres til denne
type sygdomme. der er sket stor udvikling i, hvad man kan undersøge og dokumentere.
dengang var der uenighed om, hvorvidt tilstanden fandtes hos dykkere og piloter m.v. der
oplever tryk. der var mange spørgsmål f.eks. om man kan have det i sig selv, eller hvordan
man kan påvise denne fistel, der er så lille, at den ikke kan ses med det blotte øje, eller selv
under operation. den kan ikke ses ved alm. røntgen. man kan registrere den ved brug af
gammastråling, hvilket man afstår fra at anvende, da det kan medføre kræft.
”henneberts platforms test” har de haft gode erfaringer med, men den er ikke endegyldig.
patienten får propper i ørerne og udsættes for tryk, først i det ene øre og dernæst i det andet
øre. undersøgelsen kan blive påvirket af meteologiske forhold, ligesom patient/
                                               - 27 -
lægerelationen kan påvirke måleresultatet. platformen registrerer ved brug af en laser fra
siden, hvordan man står og eventuelt svejer.
han foretog mange undersøgelser af a, herunder:
     ·  anamnese, hvad er der sket.
     ·  almindelig undersøgelse af øre, næse og hals.
     ·  specialiseret svimmelhedsundersøgelse, neuro otologisk undersøgelse (øre).
     ·  høreprøve, hvor patienten skal trykke på en knap, når vedkommende hører en lyd,
        herudover om hun kunne høre ordene og hendes forståelsesevne.
     ·  refleksundersøgelse, hvor ørene trækker sig sammen ved en høj lyd.
     ·  undersøgelse for om øjnene spontant flytter sig/ slag. blikretning, der skal være lige
        meget. alle har lidt.
     ·  kigge på en prik, der bevæger sig, as øjne kunne følge prikken horisontalt og
        vertikalt.
     ·  følger øjnene med, hvis man drejer hovedet hurtigt. der var en underfunktion på den
        højre side. han lavede undersøgelsen første gang 2011.
     ·  han undersøge med stemmegaffel, for at se om lyden gir til den ene eller anden side af
        hoveder.
     ·  han lavede også en undersøgelse hvor slag med en stemmegaffel på højre albue gav
        vibrationer, der kunne høres i øret. der var slet ikke noget i venstre side. det skal der
        heller ikke.
     ·  vemp undersøgelse, man drejer hovedet til begge sider. der var ikke noget.
     ·  ct scanning med meget tynde snit 0,1 mm, det var normalt på højre side.
     ·  hennebert platformsundersøgelse kunne ikke gennemføres, da a ikke kunne holde det
        ud.
a forklarede, at øjnene ikke flyttede sig med teksten, det var en indikation.
søren vesterhauge er åben for diagnosen: perilymfatisk fistel.
omkring 1,4 % har manglende knogledækning mellem hjernen og det inderste øre. det er et
svært område. det er vanskeligt at overskue forskellige typer sygdomme. patientkontakten er
vanskelig. man finder noget, og det er alligevel ikke noget. svimmelhed kan komme og gå,
men kan alligevel være lagret i frygtområdet. selv om man ikke har en objektiviser-bar
tilstand, så kan patienten opleve, at tilstanden fortsat er tilstede. det er en psykologisk
mekanisme. derfor er det almindeligt, at den alment praktiserende læge kombineres med en
psykolog, så man kan aflære svimmelhedsfornemmelsen. herudover kan der være behov for
ergoterapeuter, fysioterapeuter og folk fra kommunen.
                                              - 28 -
uregelmæssigheder i det vestigulære område, skyldes i halvdelen af tilfældene patientens
mentale forhold.
følelsen af at være syg, kvalm og have trang til opkastning fortager sig normalt, når man ikke
længere bliver udsat for provokationen, der kan være en bestemt bevægelse.
det er sjældent, at man konstaterer en virus på balancenerven. øresten er det mest
almindelige.
foreholdt bilag 20, mr scanning og undersøgelse for parinaud’s syndrom (corpus pineale
cyste) forklarede vidnet, at der ikke var noget i hjernen, som kunne forårsage problemerne.
foreholdt bilag 22, konvergens paralyse, forklarede vidnet, at det er torben heglstrup, der
har henvist hertil, det er ikke hans område.
man skal kunne gøre sig skeløjet ind til 10 cm. fra næsen. det kan være et problem efter
whip lash.
han kom først ind i forløbet 2 år efter undersøgelsen på hamlet. det er vanskeligt at
efterforske, da der er en mental komponent, som spiller med.
da han i 2013 undersøgte a igen, var det hele normalt.
undersøgelsesudstyret er ikke fintfølende nok til objektive undersøgelser. svimmelhed er
ikke påvist, men kan heller ikke afvises.
behandlingen af en perilymfatisk fistel er en konservativ behandlingsstrategi, hvor efter
fistlen vokser sammen igen. man må ikke stå på hovedet eller lave fysisk hårdt arbejde, f.eks.
havearbejde. de havde den gang 5 operationer om ugen, i dag er det 5 om året. behandlingen
var internationalt kontroversiel og det virker ikke altid. 2/3 af patienterne synes at det ikke
blev værre, måske bedre, mens 1/3 syntes, det blev værre. tindingebenet, hvor det indre øre
ligger, kan ikke lige lappes. det tager en arm 6-8 uger at vokse sammen. tindingebenet tager
80 år om at vokse sammen. knoglen vokser langsomt, fordi den ikke skal ændre sig hele
tiden. ved en operation lapper de ovenpå knoglen. operationen anvendes kun i meget sikre
tilfælde.
vidnet kan ikke udtale sig hypotetisk om, hvorvidt a var blevet opereret i 2009, hvis man
havde påvist tilstanden. de ligger på linje med store internationale sammenlignelige centre,
herunder lund.
ingen af hans patienter er almindelige. det er ualmindeligt med et forløb efter spinalblokade.
de har måske haft et andet tilfælde. de modtager patienter fra hele landet.
der er lavet sædvanligt journalarbejde. patienten har selv adgang til sin journal.
han er blevet opfordret til at foreslå en syns- og skønsmand, hvilket han har gjort indenfor det
ganske lille område.
han har ikke rådgivet hk om, hvordan man skal forstå sygdommen. han har alene peget på
mulige skønsmænd, ikke modtaget betaling, hvilket han ikke har modtaget betaling for.
parternes synspunkter
                                                - 29 -
hk/danmark som mandatar for a har i overensstemmelse med påstandsdokumentet gjort
gældende, at sagsøger som følge af komplikationer ved en knæoperation med bedøvelse led
og lider af funktionsnedsættelser, idet hun ikke kunne tilbyde sin arbejdskraft i fuldt omfang.
dette var baggrunden for, at sagsøgeren blev opsagt den 25. november 2009.
sagsøgte har derved overtrådt forskelsbehandlingslovens, hvorfor der skal betales en
godtgørelse som påstået, subsidiært et mindre beløb fastsat af retten.
det gøres hertil gældende, at sagsøger på tidspunktet for opsigelsen havde lægeligt
dokumenterbare lidelser i form af et beskadiget knæ og postspinal
svimmelheds/synsforstyrrelse med dertilhørende symptomer. begge disse lidelser, inklusiv
symptomer, medførte funktionsnedsættelser, herunder blandt andet i form af begrænset
førlighed, begrænset mulighed for at udføre arbejdsopgaver på normal vis på grund af
svimmelhed, manglende evne til at fokusere, manglende evne til at bedømme afstande,
intolerance overfor pludselige bevægelser samt nedsat hørelse og stor lysfølsomhed.
det gøres endvidere gældende, at sagsøgers funktionsnedsættelser medførte
kompensationsbehov, herunder blandt andet i form af behov for reduceret arbejdstid,
omlægning af arbejsopgaver, støtte i form af en personlig assistent og/eller assistance
vedrørende transport til og fra arbejdspladsen.
sagsøger havde således lidelser før, på og efter opsigelsestidspunktet, der var omfattet af
handicapbegrebet i forskelsbehandlingsloven. det gøres hertil gældende, at sagsøgers lidelser
var omfattet af forskelsbehandlingsloven, selvom lidelserne ikke nødvendigvis var
permanente, ligesom det gøres gældende, at lidelserne var omfattet af
forskelsbehandlingsloven, selvom særligt lidelsen vedrørende postspinal
svimmelhed/synsforstyrrelse ikke var endeligt medicinsk udredt på opsigelsestidspunktet eller
efterfølgende.
sagsøgte nægtede at undersøge mulighederne for indførelse af passende
kompensationsforanstaltninger, jf. forskelsbehandlingslovens § 2a, og sagsøgte nægtede at
imødekomme de konkrete forslag vedrørende kompensationsforanstaltninger, selvom
udgifterne hertil ville blive betalt af sagsøgers hjemkommune. det gøres hertil gældende, at
indførelsen af passende kompensationsforanstaltninger ikke udgjorde en uforholdsmæssig stor
byrde. det gøres således gældende, at sagsøgte ikke har iagttaget tilpasningsforpligtelsen.
det gøres under henvisning til forskelsbehandlingslovens § 7a gældende, at sagsøger har
påvist faktiske omstændigheder, som giver anledning til at formode, at der har fundet
forskelsbehandling sted, hvorfor det påhviler sagsøgte at bevise, at ligebehandlingsprincippet
ikke helt eller delvist, direkte eller indirekte er blevet krænket.
det gøres gældende, at sagsøgte ikke har overholdt de interne regler, som var gældende hos
sagsøgte i forbindelse med opsigelser af medarbejdere, idet sagsøger ikke har modtaget
skriftlige advarsler eller lignende påtaler, hvorfor opsigelsen af sagsøger i sig selv hvilede på
et usagligt og urimeligt grundlag. dette har sagsøgte ved opfyldelse af sagsøgerens tidligere
subsidiære påstand også anerkendt.
                                              - 30 -
det gøres også gældende, at der var en nær tidsmæssig sammenhæng mellem mødet den 17.
november 2009, hvor det af sagsøgte blandt andet blev afvist, at sagsøger skulle have en
personlig assistent og opsigelsen af sagsøgeren.
der var således en direkte sammenhæng mellem afvisningen af passende
kompensationsforstaltninger og opsigelsen af sagsøger.
sagsøgeren har herved påvist faktiske omstændigheder, hvorfor bevisbyrden påhviler
sagsøgte, jf. forskelsbehandlingslovens § 7a.
sagsøger skal samlet set gives medhold i den nedlagte påstand om godtgørelse for opsigelse i
strid med forskelsbehandlingsloven.
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for b a/s har i overensstemmelse med
påstandsdokumentet gjort følgende gældende:
ad sagsøgtes principale påstand om frifindelse
sagsøgte gør til støtte for den principale påstand gældende,
at sagsøger ikke er afskediget i strid med forskelsbehandlingslovens forbud mod afskedigelse
på grund af handicap,
at sagsøger efter forskelsbehandlingslovens § 7a skal påvise ”faktiske omstændigheder, som
giver anledning til at formode, at der udøves direkte eller indirekte forskelsbehandling” på
grund af handicap,
at sagsøger ikke har påvist sådanne faktiske omstændigheder, som giver anledning til at
formode, at der er udøvet direkte eller indirekte forskelsbehandling på grund af handicap,
           idet sagsøger ikke har dokumenteret, at hun på opsigelsestidspunktet, den 25.
           november 2009, led af et handicap i forskelsbehandlingslovens forstand,
           idet den udarbejdede skønserklæring afgivet af speciallæge i ortopædisk kirurgi
           jens stürup den 17. juli 2012 for så vidt angår knæskaden konkluderer,
               på spørgsmålet om funktionsnedsættelser på opsigelsestidspunktet, at ”på
               opsigelsestidspunktet havde patienten ikke en knælidelse, der berettigede til
               sygemelding i kontorarbejde”, og
               på spørgsmålet om kompensationsbehov, at ”i kontorarbejde, som det patienten
               havde, må kompensationsbehovet dog betragtes som bagatelagtigt og begrænse
               sig til mindre skånebehov hvad angår meget trappegang. patienten skønnes
               således ikke at have noget væsentligt kompensationsbehov”,
           idet der for så vidt angår den svimmelhed m.v., som sagsøger oplevede efter
           operationen den 23. juni 2009, ikke foreligger den fornødne lægelige
           dokumentation for, at denne svimmelhed m.v. udgjorde et handicap i
           forskelsbehandlingslovens forstand, og
                                               - 31 -
            idet der heller ikke på andet grundlag er påvist faktiske omstændigheder, som giver
            anledning til at formode, at der er udøvet direkte eller indirekte forskelsbehandling
            på grund af handicap.
for så vidt retten måtte vælge at lægge til grund, at sagsøger på opsigelsestidspunktet led af et
handicap i forskelsbehandlingslovens forstand, gøres det gældende,
at sagsøgte har bevist, at sagsøger er afskediget, fordi ledelsen var utilfreds med sagsøgers
adfærd og ageren, herunder i forbindelse med sagsøgers sygefravær, pus-samtale og
efterfølgende samtaler den 17. august 2009 og den 17. november 2009 – og dermed ikke på
grund af handicap, samt
at sagsøgte i øvrigt har opfyldt sin forpligtelse efter forskelsbehandlingslovens § 2a til at
”træffe foranstaltninger, der er hensigtsmæssige” i forhold til sagsøgers situation, herunder i
form af adgang til både deltidsarbejde, hjemmearbejde, tilpassede arbejdsopgaver - og i det
hele stor konkret hensyntagen.
ad sagsøgtes subsidiære påstand om frifindelse mod betaling af et af retten fastsat
mindre beløb
sagsøgte gør til støtte for den subsidiære påstand om frifindelse mod et af retten fastsat
mindre beløb gældende,
at det påståede godtgørelsesbeløb er fastsat meget for højt i forhold til praksis vedrørende
forskelsbehandlingslovens § 7, herunder de almindeligt anvendte kriterier om lønmodtagerens
ansættelsestid (her 1½ år), og sagens omstændigheder i øvrigt.
at der alene er grundlag for at tilkende sagsøger en meget beskeden godtgørelse,
at godtgørelsesbeløbet skal reduceres med den godtgørelse i henhold til funktionærlovens §
2b, som sagsøgte har betalt med 124.730 kr. svarende til 3 måneders løn.
det er supplerende gjort gældende, at retten ikke kan lægge vægt på udsagn fra torben
helstrup, der ikke er læge, men alene neuro optimetrist. han kan lave briller men ikke stille
diagnoser.
herudover er gjort gældende, at a, som det flere steder fremgår af lægejournalerne ikke har
taget den anbefalede smertestillende medicin, fået briller eller i øvrigt har fulgt lægernes
anbefalinger, der kunne have afkortet perioden med svimmelhed.
rettens begrundelse og afgørelse
spørgsmålet er, om as tilstand var omfattet af handicapbe-grebet i forskelsbehandlingslovens
§ 1, stk. 2.
der er enighed om, at a blev afskediget uden varsel og i strid med b's interne leveregler. b
har derfor under sagen udbetalt 3 måneders løn, jf. funktionærlovens § 2b.
                                              - 32 -
den omstændighed at b har anerkendt og udbetalt godtgørelse efter funktionærlovens § 2b,
fordi der ikke var givet varsel forud for opsigelsen, kan ikke i sig selv føre til, at der foreligger
en overtrædelse af forskelsbehandlingsloven.
der er enighed om, at sagsøgeren har bevisbyrden for, at der på opsigelsestidspunktet forelå
en tilstand, som er omfattet af handicapbegrebet i forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 2, der
skal forstås i overensstemmelse med rådets direktiv om ligebehandling med hensyn til
beskæftigelse og erhverv.
handicapbegrebet er ikke defineret i hverken forskelsbehandlingsloven eller i direktivet. efter
eu-domstolens dom af 11. april 2013, wergedommen, må et handicap forudsætte
konstatering af en fysisk, psykisk eller intellektuel funktionsnedsættelse, som afføder et
kompensationsbehov, for at den pågældende kan fungere på lige fod med andre borgere i en
tilsvarende livssituation. det er således ikke en betingelse, at tilstanden er permanent, men
den skal være af længere varighed. karakteren af de foranstaltninger, som arbejdsgiveren skal
træffe, er ikke afgørende for, om en persons helbredstil-stand skal anses for omfattet af dette
begreb.
korsbåndsskaden
det fremgår af erklæring af 17. juli 2012 fra speciallæge i ortopædisk kirurgi, jens stürup,
(bilag 23, spørgsmål 2, 5 og 6), at a på opsigelsestidspunktet fortsat har nogen gener med
ømhed i knæet og 2 cm's lårsvind, men pæn bevægelighed. funktionsmæssigt har hun således
på dette tidspunkt ikke en knælidelse, der berettigede til sygemelding i ikke tungt fysisk
arbejde.
knælidelsen berettiger ikke til sygemelding i kontorarbejde. der ville muligvis være lette
problemer med meget trappegang, men ikke noget der ville berettige til en egentlig
sygemelding. generelt vurderes, at patienten på dette tidspunkt formentlig har et lettere
skånebehov i knæbelastende arbejde.
behovet for kompensation ved kontorarbejde må betragtes som bagatelagtigt og begrænse sig
til mindre skånebehov hvad angår meget trappegang. patienten skønnes således ikke at have
noget væsentligt kompensationsbehov i en sådan funktion.
mén er ikke i sig selv udtryk for en funktionsnedsættelse. retten finder det herefter ikke
godtgjort, at knæskaden isoleret kunne føre til, at a var omfattet af forskelsbehandlingslovens
§ 1, stk. 2.
svimmelhed og synsforstyrrelse
a klagede umiddelbart efter kikkertundersøgelsen over svimmelhed, der gjorde det vanskeligt
for hende at fokusere og læse.
af egen læges journal, (bilag 16) den 7. juli 2009 fremgår, at patienten ikke kan udføre en helt
adækvat undersøgelse, da patienten reagerer voldsomt også på beskedne elementer i
undersøgelsen. der er bemærkninger om svimmelhed den 6. august 2009 og den 21. august
2009, hvor hun brød sammen på arbejdspladsen, da hendes chef ikke kunne anerkende
betydningen af svimmelheden. dem 22. september 2009 er det noteret, at hun føler sig presset
                                                - 33 -
af sin chef og er nødt til at vise sig på arbejdspladsen 1-2 gange om ugen, hvis hun vil beholde
sit arbejde.
af journalen fra hamlet, (bilag 19) fremgår, at a den 1. juli 2009 henvendte sig primært på
grund af svimmelhed. der er notater om svimmelhed den 3. og 27. juli 2009. den 20. august
2009 har overlæge søren vesterhauge noteret om ret generende lysfølsomhed, som er
medvirkende til, at a har svært ved at arbejde. balancemæssigt er der intolerance overfor
hurtige bevægelser. objektivt konstateres lidt urolige øjenbevægelser. det er uklart, hvad
årsagen er, men det kan skyldes en meget sjælden hændelse, hvor patienten efter lumbal
punktur har fået en perilymfatisk fistel, som følge af et trykfald i cerebrospinalvæsken. den 1.
oktober 2009 går det bedre med svimmelheden, men hun kan ikke fare for voldsomt frem, da
hun har udtalt træthed specifikt i øjnene og mere fysisk, som det ofte ses hos svimle patienter.
hennebert testen udføres ikke, for ikke at risikere tilbagefald. den 25. februar 2010 er der
fortsat svimmelhed på venstre øje. hennebert testen udføres og viser helt normale forhold. a
henvises til torben helstrup.
den 24. marts 2010 gennemføres den første funktionsundersøgelse af synet på københavns
private synsplejeklinik. det fremgår, at behandlingen vil tage mindst tage et år. den 13.
januar 2011 undersøges a igen, hun er bedret målbart og har træningsevne, men har ikke
trænet særlig meget.
det bemærkes, at a altså af en læge blev henvist til torben helstrup, som ganske vist ikke er
læge, men har uddannelse i og erfaring med samsynstræning, som der kan være behov for i
forbindelse med svimmelhed.
ved undersøgelser på rigshospitalet hvortil a henvises, har man ikke med sikkerhed kunnet
påvise epatologi i det indre øre. overlæge mads klokker har i 2013 konstateret, at alt er som
det skal være.
mads klokker har forklaret, at det er fysisk umuligt at måle en perilymfatisk fistel. det
betyder, at man hverken kan påvise eller afvise, at tilstanden har været der. det er helt
sædvanligt, at en patient, som har oplevet svimmelhed, efterfølgende psykisk kan opleve
svimmelhed, som ikke er fysisk begrundet. derfor er det behandlingsmæssigt indiceret at
kombinere lægelig behandling med psykologisk behandling.
det bekræftes på glostrup hospital i notat af 21. februar 2013, at svimmelhedsgenerne og
fornemmelsen af at hælde mod højre umiddelbart synes at være af central nervøs oprindelse.
retten bemærker, at svimmelheden, uanset om as oplevelse af svimmelhed i november 2009
var begrundet i fysiske - eller psykiske forhold, blev oplevet som en fysisk tilstand, som hun
blev forsøgt udredt for i flere år derefter.
retten finder det efter de foreliggende lægelige oplysninger godtgjort, at a på
opsigelsestidspunktet led af svimmelhed i en sådan grad, at hun var omfattet af
handicapbegrebet i forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 2 og det bagvedliggende eu-direktiv.
der blev tale om et længerevarende forløb.
                                               - 34 -
det fremgår af bilag 5, at opsigelsen skete i henhold til stedfunden samtale. samme dag
udsendte udviklingsdirektør d en mail til udviklingsafdelingen, hvor han pointerede, at
afskedigelsen ikke var begrundet i sygdom. opsigelsen blev efterfølgende begrundet med as
adfærd under diverse møder. c har i retten forklaret, at "bunden faldt ud", da hun dagen efter
rundbordssamtalen, den 19. november 2009 modtog as kommentarer til mødet den 5. oktober
2009.
b har imidlertid hverken reageret efter at have rykket for en lægeerklæring ved mail af 31. juli
2009, mødet den 17. august 2009 eller pus samtalen den 5. oktober 2009. e forlod
rundbordssamtalen den 17. november 2009, men c blev tilbage og indgik på vegne af b en
aftale med a om dennes fremtidige fremmøde på arbejdspladsen, hvor transporten til og fra b
blev betalt af kommunen. set i sammenhæng med at a både over for egen læge og
jobcenteret har givet udtryk for, at ledelsen i b ikke respekterede hendes sygdom og pressede
hende med at manglende fremmøde ville føre til afskedigelse, finder retten, at afskedigelsen
den 25. november 2009 reelt må have været begrundet i sygdom.
b har således ikke løftet bevisbyrden for, at ligebehandlingsprincippet ikke er blevet krænket,
jf. forskelsbehandlignslovens § 7a.
der foreligger derfor en direkte forskelsbehandling efter forskelsbehandlingslovens § 2, stk.
1, jf. § 1, stk. 2.
artikel 5 i direktiv 2000/78 skal ifølge wergedomme fortolkes således, at en nedsættelse af
arbejdstiden kan udgøre en af de tilpasningsforanstaltninger, der er omfattet af denne artikel.
b tilrettelagde i overensstemmelse med forskelsbehandlingslovens § 2a arbejdet, så a i uge
35 i 2009 kunne begynde at arbejde hjemme tre timer om dagen. i november 2009 var hun
oppe på at arbejde fire timer om dagen, heraf fire dage hjemme og en dag på arbejdspladsen.
jobcenteret bevilgede den 18. november 2009 transport med taxa til og fra arbejde og det blev
med c aftalt, at a i ugerne frem til jul skulle møde 2-3 dage (mandag-onsdag-fredag) om
ugen på arbejdspladsen og arbejde hjemmefra 1-2 dage. til at begynde med skulle hun
arbejde fire timer om dagen, der løbende skulle øges.
da det ikke var arbejdspladsen, som skulle bære udgiften til transport, finder retten ikke, at
arbejdsgiveren derved blev pålagt en uforholdsmæssig stor byrde, jf.
forskelsbehandlingslovens § 2a in fine.
finanssektorens arbejdsgiverforening har som mandatar for b ikke forud for
hovedforhandlingen gjort gældende, at as manglende efterlevelse af lægernes rådgivning
skulle føre til, at hun af denne grund har fortabt retten til godtgørelse. retten har derfor set
bort fra dette anbringende.
a bør som følge heraf tilkendes en godtgørelse efter forskelsbehandlingslovens § 7, stk. 1.
ved fastsættelsen af godtgørelsen bør der tages udgangspunkt i de retningslinjer, der har
udviklet sig i praksis ved afskedigelse i strid med ligebehandlingslovens § 9. a havde været
ansat i godt 1 år, da uheldet indtraf. der er ikke i den foreliggende sag grundlag for at fravige
                                             - 35 -
dette udgangspunkt i op- eller nedadgående retning. godtgørelsen fastsættes til 249.460 kr.
svarende til 6 måneders løn.
der er enighed om, at man ikke kan få godtgørelse for forskelsbehandling, hvis man samtidig
modtager godtgørelse for usaglig afsked efter funktionærloven.
da b a/s allerede har betalt 3 måneders løn i juni 2011, jf. funktionærlovens § 2b, skal kravet
reduceres hermed, således at b a/s nu skal betale 124.730 kr. med tillæg af rente fra den 21.
august 2010 til betaling sker.
finanssektorens arbejdsgiverforening skal som mandatar for b a/s betale 31.287 kr. i
sagsomkostninger til hk/danmark som mandatar for til a.
heraf udgør 6.287 kr. godtgørelse for retsafgift, hvorved retten har taget udgangspunkt i det
samlede vundne beløb på 249.460 kr.
25.000 kr. uden tillæg af moms udgør godtgørelse for rimelige udgifter til advokat, hvorved
retten har lagt vægt på det samlede vundne beløb, sagens karakter og forløb, herunder at der,
foranlediget af hk/danmark, har været afholdt 6 telefonmøder og retten har afsagt 4
kendelser. hertil kommer at sagen har været berammet den 30. og 31. august 2012, den 23. og
24. januar 2014 og først blev behandlet den 22. oktober 2014 og den 17. januar 2015,
overvejende begrundet i hk/danmarks forgæves forsøg på at gennemføre et yderligere syn
og skøn.
hk/danmark har forlods betalt honorar med 7.000 kr. til skønsmand jens stürup. da
erklæringen ikke har støttet hk/danmarks påstand, skal hk/danmark endeligt bære denne
betaling.
thi kendes for ret:
b a/s skal betale 124.730 kr. til a med tillæg af procesrente fra den 21. august 201 til
betaling sker.
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for b a/s skal inden 14 dage i
sagsomkostninger til hk/danmark som mandatar for a betale 31.287 kr., der forrentes, jf.
rentelovens § 8a.
