- idi
                                           udskrift
                                               af
                            sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                             dom
afsagt den 9. juli 2013
h-65-10
                                      ardagh glass holmegaard a/s
                                      (advokat johannes grove nielsen)
                                      mod
                                      danpal a/s
                                      (advokat michael leiper jacobsen)
indledning
denne sag vedrører et krav om erstatning i anledning af danpal a/s´ s (herefter danpal) le-
vering af et parti paller, som efterfølgende udviklede skimmelsvamp, hvilket medførte ska-
der på ardagh glass holmegaard a/s´ s (herefter ardagh) produkter.
påstande
ardagh har nedlagt påstand om, at danpal skal betale 3.223.653,79 kr. med tillæg af proces-
rente fra sagens anlæg den 30. august 2010.
                                                 -2-
over for den af danpal selvstændigt nedlagte påstand har ardagh påstået frifindelse.
danpal har nedlagt påstand om frifindelse og
selvstændig påstand om, at ardagh skal betale 1.316.024 kr. med tillæg af procesrente fra
den 13. oktober 2010.
oplysningerne i sagen
ardagh er en mellemstor virksomhed, der fremstiller flasker, drikkeglas og andre glasvarer
til brug i fødevareindustrien. virksomheden hed, indtil den blev købt af den internationale
glasvarekoncern ardagh, holmegaard glasværk. virksomheden beskæftiger ca. 340 ansatte.
       danpal er en mere end 35 år gammel virksomhed med hjemsted i karlslunde. danpal
driver engroshandel med træpaller. i selskabet er der ca. 35 ansatte. udover at sælge paller,
som man enten selv fremstiller på et produktionsanlæg i fakse eller får fremstillet hos andre
producenter, sælger og reparerer danpal også genbrugte paller. for regnskabsåret 1. okto-
ber 2010 til 30. september 2011 omsatte danpal for 56,9 mio. kr. selskabet ejes af per skov
jensen og christian lisberg, der begge er direktører.
       ardagh har tidligere købt og fået repareret paller hos danpal.
       ved mail af 20. januar 2010 til christian lisberg og salgskonsulent hos danpal, stefan
paludan, forespurgte lagerchef hos ardagh, jon jacobsen, om prisen på 25.000 paller. til
mailen var vedhæftet en specifikation, hvoraf dimensionen på pallen fremgår, men intet om
fugtindhold.
       den 2. februar 2010 sendte danpal et tilbud om levering af paller til ardagh. af til-
buddet fremgår, at der er tale om nye varmebehandlede engangspaller med målene
1000x1200 x22 mm importeret fra tyskland. i mailen tilbød danpal en prøvelevering samt, at
”vi står naturligvis 100 % inde for kvaliteten.
       den 15. februar 2010 afgav ardagh en ordre på 10.000 paller til 85,85 kr. pr. stk., i alt
858.500 kr., og den 26. februar 2010 afgav ardagh endnu en ordre på 25.000 paller til samme
stykpris, i alt 2.146.250 kr.
       det er ardaghs opfattelse, at det mellem parterne var mundtligt aftalt, at fugtindholdet
ikke måtte overstige 18 %, hvilket svarer til ardagh koncernens produktspecifikation for
indkøb af nyproducerede paller i tyskland. dette er bestridt af danpal.
                                                      -3-
       det er ubestridt, at der ikke foreligger skriftlig dokumentation for aftalt fugtindhold i
nærværende sag.
       det fremgår af en udskrift fra hjemmesiden for organisationen epal (european pallet
association), at fugtindholdet i nyproducerede paller ikke må overstige 22 %, og at et fugt-
indhold mellem 22 % og 26 % betragtes som en mindre mangel.
       pallerne blev produceret hos den tyske palleproducent bassum gmbh (herefter bas-
sum).
       danpal påbegyndte levering af pallerne, og det fremgår af en mail af 2. marts 2010 fra
stefan paludan til jon jacobsen, at bilerne til levering dagen efter var læsset op, før der blev
igangsat sortering/kvalitetskontrol.
       pallerne blev løbende leveret i fyldte vognlæs, der hver indeholdt ca. 450 paller. der er
enighed om, at pallerne generelt så nye og fine ud ved levering.
       ved modtagelsen af det første læs paller var stefan palludan, jon jacobsen og lagerfor-
valter arne hansen hos ardagh til stede. der blev ved modtagelsen udført stikprøvekontrol
af fugtindholdet i pallerne med en standardfugtmåler. der har under sagen været fremlagt
kontrolark fra ardaghs måleresultater foretaget i perioden fra den 3. marts 2010 til den 31.
maj 2010. af et hjælpebilag, udarbejdet af danpal, fremgår af konklusionen, at der i perioden
fra den 10. marts 2010 til den 12. maj 2010 er fremsendt aflæsningsskemaer for 27.852 paller.
af disse er der 6.188 ikke læsbare. den gennemsnitlige fugtprocent på 2650 paller er målt til
9,2 %, og der er modtaget 20 paller eller 0,6 % med en fugtprocent på mere end 22. det be-
mærkes, at nogle af målingerne er udfyldt med ”0”, og nogle kontrolark i det hele er udfyldt
med tallet ”6”.
       den 5. marts 2010 skrev jon jacobsen i en mail til indkøber hos ardagh, peter gunnar-
son, at ”resultatet af den sidste leverance af paller var ok, pallerne var tørre og overholdt de krav vi
har stillet. det var tydeligt at se at leverandøren havde tage kritikken til sig og gjort noget ved sagen”
       fredag den 16. april 2010 konstaterede ardagh, at nogle paller var begyndt at udvikle
skimmelsvamp, hvorfor de straks kontaktede danpal.
       den 19. april 2010 og ugen efter besøgte per skov jensen ardagh for at inspicere pal-
lerne.
                                                     -4-
       ardagh konstaterede efterfølgende flere angreb af skimmelsvamp, hvorfor de den 26.
april 2010 ophørte med at anvende paller leveret af danpal. ardagh har oplyst, at man nåede
at tage 12.220 paller i brug. dette bestrides af danpal.
       den 3. maj 2010 besøgte per skov jensen og friedhelm haase fra bassum igen ardagh.
danpal foretog i den følgende uge en række fugtmålinger af pallerne. der er ikke fremlagt
dokumentation for det påståede antal udførte fugtmålinger. danpal hæøvder at have foreta-
get 50.000 målinger, hvilket ardagh bestrider.
       den 19. maj 2010 afhentede danpal en række paller til brug for en undersøgelse, og
danpal besøgte igen den 25. maj 2010 ardagh sammen med en repræsentant fra selskabet
ketox for at undersøge muligheden for at behandle pallerne.
       i mail af 3. juni 2010 bad jon jacobsen per skov jensen om et møde for at få klarlagt
opgaven/omkostningerne, samt at de indtil da skulle have klarlagt bl.a., at alle leveringer
skulle stoppes, at alle pakkede artikler på nye paller skulle oppakkes for at imødegå spred-
ning og kontaminering af produktion og lager hos ardagh og deres kunder. i mail af 4. juni
2010 afviste per skov jensen, at danpal skulle være ansvarlig for det skete, og at de leverede
paller var mangelfulde.
       den 8. juni 2010 blev der afholdt et møde mellem parterne, hvor danpal medbragte en
redegørelse af 3. juni i 2010 fra force technology. det fremgår af rapporten, at det stykke
træ, som dannede baggrund for undersøgelsen, var inficeret med en skimmelsvampetype af
de bygningsrelaterede, der er en af de mest almindelige svampetyper, som kommer med
luftbårne sporer. det fremgår videre, at svampene inficerer let opfugtet organisk materiale,
hvis materialet er opfugtet i længere perioder. dette betyder, at såfremt pallerne kun opfug-
tes i kortere perioder (dage), er det ikke forventeligt, at de angribes af skimmelsvampe. end-
videre fremgår, at paller bør holdes tørre fra produktion til leverance således, at fugtindhol-
det i kernen på intet tidspunkt overstiger 20 % og helst mindre.
       ved mail af 9. juni i 2010 til jon jacobsen skrev per skov jensen følgende:
       ”…
       som omtalt på mødet er det danpals opfattelse, at årsagen til angrebene på pallerne er
       fejlagtig opbevaring.
       pallerne er leveret til ardagh som efter omhyggelig kontrol af pallerne og måling af fugt-
       indholdet, accepterede leverancen.
       efterfølgende har pallerne været opbevaret udendørs, i en periode hvor der har været
       meget fugtigt, hvilket ifølge rapporten fra force technology betyder, at der skabes opti-
       male vækstbetingelser for forskellige svampe og mug typer.
                                                     -5-
       danpal kan derfor ikke påtage sig ansvaret for de omkostninger det måtte afstedkomme
       at løse de problemer, der er opstået som følge af, at pallerne nu er angrebet…”
per skov jensen tilbød i mailen, at danpal kunne rense pallerne til en pris af 8,60 kr. pr.
palle.
       ardagh har fremlagt en udskrift fra dmi´s vejrarkiv for næstved i perioden fra den 17.
maj – 24. maj 2010. af denne fremgår, at der var registreret nedbør i 4 dage, og at de 5,1 mm
af de i alt 6 mm nedbør faldt på en enkelt dag. samtidig blev der registreret 50 solskinstimer i
denne periode.
       i mail af 13. juni 2010meddelte supply chain manager hos ardagh, tony arwidsson, til
per skov jensen, at ardagh havde startet deres egen undersøgelse og bad om at få tilsendt
det dokument, som de drøftede på sidste møde hos ardagh.
       ardagh bad derefter teknologisk institut om at foretage en undersøgelse, og teknolo-
gisk institut besigtigede pallerne den 16. juni 2010. af rapporten dateret den 21. juni 2010
fremgår følgende:
       ”…
       besigtigelse
       besigtigelse blev foretaget om formiddagen, mellem kl. 10 og kl. 12. vejrforholdene: sol
       og frisk vind, og det havde ikke regnet umiddelbart før besigtigelsen, men der kunne
       stadig ses vandpytter visse steder på områder.
       træpallerne uden varer var lagret udendørs, ikke overdækker, stablet tæt i op til ca. 3
       meters højde.
       træpaller med varer var lagret indendørs…
        omkring varer og palle var fastsvejst plast, således at glasvarer i princippet befandt
           sig i et ”lukket rum”.
       plasten, der holdt varerne sammen og på pallerne, dækkede generelt pallesiderne helt.
       dvs. at den eneste udluftning, der kunne ske, skulle ske gennem de huller, truckens gaf-
       ler havde skåret i plastindpakningen.
       træpallerne var opbygget af fyr og grantræ samt klodser i sammenlimede/pressede spå-
       ner… fyrresplint er kendt for meget let at blive skimmelangrebet. de smalle langsgående
       brædder var generelt af gran.
       …
       der kunne overalt på træpallernes kanter/ender ses massive angreb af skimmel, dvs.
       skimmel på stort set alt fyrresplint. ingen nævneværdig skimmel på klodser eller gran.
       … det blev målt fugt i 0-25 mm dybde.
                                                    -6-
     der blev målt fugtindhold fra 18-39 %. fugtindholdet var størst i bræddemidter og lavest
     på overfladerne.
     der blev målt fugt i paller lagret såvel inde som ude – ingen forskel.
     der blev målt paller fra forskellig højde i stakkene – ingen forskel (med undtagelse af en-
     kelte nederstående paller, der havde et endnu højere fugtindhold).
     …
     der blev til sammenligning målt fugtindhold i ældre paller uden skimmel – såvel inde
     som ude. her var fugtindholdet generelt omkring 18 %.
     …
     vurdering
     årsagen til den konstaterede skimmelvækst er hovedsagelig det høje fugtindhold i pal-
     lerne, subsidiært den valgte træart.
     pallerne burde have været leveret med et fugtindhold, der svarer til anvendelsen på
     brugsstedet – dvs. svarende til udeklimaet…”
på baggrund af rapporten fastholdt ardagh sin påstand om, at danpal var ansvarlig for ska-
derne, og ved brev af 24. juni 2010 tog ardaghs advokat i sverige forbehold for at hæve kø-
bet.
     danpals advokat fastholdt sin afvisning af kravet i brev af 28. juni 2010.
     den 6. juli 2010 foretog teknologisk institut endnu en besigtigelse og udarbejdede en
rapport. af rapporten fremgår følgende:
     ”…
     besigtigelse
     besigtigelse af træpaller (med varer) med konstateret skimmelangreb blev foretaget i la-
     gerhal hos ardagh glass holmegaard.
     bestigelse af ældre træpaller til sammenligning blev foretaget på palleopmagasinerings-
     areal hos ardagh glass holmegaard. pallerne blev oplyst til at have været opbevaret
     udendørs i ca. ½ år.
     …
     der blev målt fugtindhold fra 18->46 %. fugtindholdet var størst i bræddemidter og la-
     vest på overfladerne.
     der blev foretaget fugtmålinger i tolv paller fra lagerhal hovedsagelig paller med omfat-
     tende skimmelangreb. resultatet fremgår af nedenstående tabeller.
     …
     vurdering
     årsagen til den konstaterede skimmelvækst er hovedsagelig det høje fugtindhold i pal-
     lerne subsidiært den valgte træart.
     fugtindholdet var stigende jo dybere i træet målingerne blev taget.
     herved kan udledes, at brædderne i pallerne ikke har undergået en udtør-
     ring/konditionering, men at der er en fugtgradient gennem brædderne.
                                                    -7-
       …
       af ovenfor beskrevne forhold kan det udledes, at pallerne ikke har været udsat for en op-
       fugtning i perioden mellem palleleverance og pakning af paller (9.-10. marts 2010). op-
       fugtning kunne tænkes at være sket ved længerevarende regn, eller hvis pallerne har væ-
       ret placeret i for eksempel en vandpyt.
       …
       af tabel 2 og ovenstående fugtligevægtskurve kan det udledes, at fugtindholdet i paller
       opbevaret udendørs (ikke direkte vandkontakt) over en længere periode ikke kan opnå et
       fugtniveau, som der er registreret i de skimmelangrebne paller.
       det må ud fra ovenstående konkluderes, at de skimmelangrebne paller er blevet produ-
       ceret af brædder, der ikke har været udtørret til et ensartet niveau, et niveau, der har
       kunnet forhindre skimmelangreb (< ca. 20 % træfugt)”
det fremgår af en udskrift dmi, at vest- og sydsjælland samt lolland-falster ikke havde
nedbør i perioden fra 9.-10. marts 2010.
       ardagh hævede købet og krævede erstatning ved brev af 28. juli 2010.
       danpal afviste kravet ved brev af 11. august 2010 og gjorde samtidig krav på den reste-
rende købesum på 1.316.024 kr., svarende til den af danpal selvstændigt nedlagte påstand.
       det fremgår af bassums målingsresultater, bilag e, at der er foretaget nedtørring af pal-
ler fra et gennemsnit på 70 % fugtighed som start til et gennemsnit på 15 % ved slutning af
nedtørringen. den højeste fugtighed, som træet er nedtørret til er 20 % og den gennemsnitli-
ge tørreproces er 59 timer.
tabsopgørelsen
ardagh har opgjort sit krav således:
udgifter i forbindelse med omemballering                                         2.127.560,12 kr.
allerede gennemførte betalinger                                                  1.800.167,34 kr.
i alt                                                                            3.927.727,48 kr.
provenu ved pallesalg                                                              704.073,67 kr.
ardaghs samlede tab i alt                                                        3.223.653,79 kr.
som dokumentation for sit krav på udgifter i forbindelse med omemballering, har ardagh
fremlagt lønopgørelser vedrørende tidsbegrænset personale, diverse fakturaer på køb af sik-
kerhedsudstyr samt leje af trucks. dernæst har ardagh fremlagt korttidslejeaftale vedrøren-
                                                   -8-
de leje af en elektrisk truck, fakturaer vedrørende leje af to pallevendere, fakturaer vedrø-
rende leje af en krympeovn, faktura vedrørende køb af gas til brug for krympeovn, faktura
vedrørende udgifter til folie, udgifter til gas og udgifter til leje af betonautoværn. endelig er
der fremlagt fakturaer vedrørende konsulentbistand i forbindelse med besigtigelse, en opgø-
relse over rejseudgifter og en opgørelse over udgifter til oplagring af paller i 2011 og 2012,
herunder en køreseddel.
      det er ubestridt, at ardagh har betalt for 16.775 paller med i alt 1.800.167,34 kr., og at
ardagh i februar 2013 har solgt 28.891 paller til 26,10 kr. pr. palle. ardaghs samlede provenu
udgør ifølge ardagh 704.073,67 kr., idet der fra hver solgt palle skal trækkes 1,76 kr.
      det er oplyst, at danpal tilbød at købe 10.000 paller til en stykpris på 30 kr., hvilket
blev afvist af ardagh, da de ville sælge samtlige paller samlet.
      den 7. januar 2013 afgjorde landgericht verden i tyskland en parallel sag mellem bas-
sum og danpal. retten fastslog, at der ved en sædvanlig indgangskontrol kunne være fore-
taget målinger i dybden af træet med sædvanlige måleinstrumenter, som ville kunne be-
stemme den faktiske fugtighedsprocent. allerede af denne årsag afviste domstolen, at der
kunne rejses krav mod bassum.
      det er ubestridt, at ardagh ikke har betalt for samtlige paller, der er leveret til ardagh,
hvorfor danpal har nedlagt selvstændig påstand om betaling af restkøbesummen på
1.316.024 kr.
syn og skøn
under sagen har knut magnar sandland fra norsk treteknisk institutt været udmeldt som
skønsmand. af skønserklæringen og den supplerende skønserklæring fremgår bl.a. følgen-
de:
      besvarelse af ardaghs skønstema:
      ”spørgsmål 1
      idet der henvises til sagsøgtes spørgsmål 1, bedes skønsmanden beskrive sammenhæn-
      gen mellem den relative luftfugtighed og træfugt for den/de relevante træsorter.
      skønsmanden bedes herudover redegøre for, hvad fibermætningspunktet er samt angive
      en størrelsesorden for den/de pågældende træsorter.
                                                -9-
skønmanden bedes herunder fremkomme med en teoretisk beskrivelse af sammenhæn-
gen mellem den relative fugtighed og træfugt i de leverede paller, såfremt det bliver lagt
til grund, at pallerne blev opbevaret i en indendørs i lagerhal med åbne porte / gennem-
træk.
svar til spørsmål 1:
trevirket vil forsøke å innstille seg på en fuktighet iht. det omgivende klimaet. det betyr
at ved en gitt kombinasjon av relativ luftfuktighet og temperatur, vil trevirket forsøke å
nå en likevektsfuktighet med omgivelsene. dette benevnes som trevirkets likevektsfuk-
tighet.
…
i trevirkets cellestruktur foreligger vannet i både fri og bundet form. det frie vannet lig-
ger inne i cellehulrommene, mens det bundne vannet er bundet til vedsubstansen i celle-
veggene. ved nedtørking av trevirke fra rå tilstand, vil det frie vannet i cellehulrommene
forsvinne først, og når bortimot alt det frie vannet har tørket ut fra trevirket, vil det
bundne vannet i celleveggene begynne å forsvinne fra trevirket. fibermetningspunktet
blir brukt som betegnelse på den fuktigheten trevirket har når dette inntreffer. teoretisk
vil det være mer snakk om et område der dette inntreffer, og således er det umulig å tall-
feste fibermetningspunktet til en helt eksakt verdi. for gran og furu yteved vil fibermet-
ningspunktet normalt ligge i området 28-30 %. for furu kjerneved vil det ligge litt lavere
(25-28 %). i pallene antas det imidlertid at ytevedandelen er stor i og med at det som of-
test benyttes sidebord til denne produksjonen.
i en lagerhall med åpne porter/gjennomtrekk kan det forventes at likevektsfuktigheten er
omtrent den samme inne som ute, dersom temperaturen er omtrent den samme.
…
spørgsmål 2
har valg af træsort betydning ved produktion af træpaller, hvis det lægges til grund, at
det var aftalt:
   1.  at pallerne skulle leveres med en fugtighed på maksimalt 18 %
   2.  at pallerne skulle leveres med en fugtighed på maksimalt 22 %
svar til spørsmål 2:
her legges det til grunn at det menes at alle pallene skulle ha en fuktighet under 18 % el-
ler 22 %, dvs. at det ikke er maksimal gjennomsnittsfuktighet det er snakk om.
etter en tørkeprosess vil det være en fuktighetsgradient i trevirket, med stigende fuk-
tighet fra overflaten og inn mot senter av virket. når det gjelder dannelse av muggsopper
er det overflateforholdene som har størst betydning, og mellom 18 % og 22 % forventes
det en nokså liten forskjell i overflatesjiktet mht. fuktighet (det vil være en fuktighetsgra-
dient i tverrsnittet), og dermed antas det at evt. forskjeller mellom treslag heller ikke vil
bli særlig påvirket av om trelasten har blitt tørket til 18 eller 22 %.
…
spørgsmål 4
                                                - 10 -
skønsmanden bedes vurdere, om en palle, der
  1.    er leveret med en fugtighed på maksimalt 18 %
  2.    er leveret med en fugtighed på maksimalt 22 %
og opbevaret indendørs i en lagerhal med åbne porte / gennemtræk, kan udvikle fugtig-
heder over fibermætningspunktet?
svar til spørsmål 4:
det er umulig for trevirke med en utgangsfuktighet på 18 eller 22 % å få fuktigheter over
fibermetningspunktet ved lagring innendørs med åpne porter som gir gjennomtrekk.
spørgsmål 5
såfremt det lægges til grund, at pallerne inden ibrugtagning blev opbevaret indendørs i
lagerhal med åbne porte / gennemtræk, bedes skønsmanden med hensyn til 1) fugtæn-
dringer og 2) skimmelvækst redegøre for konsekvensen af plastemballering og efterføl-
gende opbevaring i indendørs i lagerhal med åbne porte / gennemtræk (ingen konditi-
onsændringer i forhold til før ibrugtagning) af en palle, såfremt pallen:
  1.    var leveret med en fugtighed på maksimalt 18 %
  2.    var leveret med en fugtighed på maksimalt 22 %
  3.    var leveret med et højere fugtindhold end angivet under punkt 1 og 2.
svar til spørsmål 5:
mht. fuktendringer
dersom trevirke blir emballert i plast, med dekning på alle sidene (6-sidig emballering),
vil trefuktighetsnivået holde seg nokså konstant over svært lang tid. det vil på sikt foregå
en viss fuktighetsvandring gjennom plasten i evt. små hull, samt at plasten nødvendigvis
ikke er diffusjonstett. dette vil imidlertid være svært langsomme prosesser, og fuktighe-
ten vil derfor være tilnærmet den samme i trevirket over lang tid.
det kan også presiseres at med det samme emballeringen finner sted, vil det foregå en
fuktighetstransport fra/til trevirket fra/til den omgivende lufta til det har oppstått en li-
kevekt. luftmengden rundt pallene, innenfor plasten, representerer imidlertid så lite vo-
lum at opptak eller avgivelse av fukt i omkringliggende luftrom vil medføre kun en mar-
ginal endring av trefuktigheten.
ved befaring 2012-03-14 ble det imidlertid observert at det benyttes en 5-sidig emballe-
ring, og ikke 6-sidig. dette innebærer at det ikke blir dekket med plast under pallene, noe
som fører til at det vil være muligheter for en viss fuktighetstransport her, og det er å for-
vente at jo høyere trefuktighet pallene har, jo større blir fuktighetstransporten ut fra den-
ne åpningen. paller med høy fuktighet vil derfor få størst forandring i fuktighet ved en
lagring i emballert tilstand. paller med 18 % fuktighet vil forandre seg lite i fuktighet un-
der forutsetning av at klimaet i lagerhallen er nokså likt utendørsklima. ved tørrere klima
vil disse også kunne bli litt tørrere over tid.
til sist må det nevnes at likevektsfuktigheten vil variere med temperaturen, noe som be-
tyr at dersom temperaturen i lokalet synker, vil trefuktigheten i pallene stige litt, og om-
                                               - 11 -
vendt. på de temperaturområdene det er snakk om her er imidlertid denne effekten så li-
ten at den i praksis kan ses bort fra.
mht. muggvekst
ved emballering vil risikoen for muggvekst øke med økende trefuktighet. ved 18 % tre-
fuktighet vil det normalt ikke bli muggvekst på trevirke, men ved en tett fullemballering
(6-sidig emballering) kan det være en viss risiko for at temperaturfall i omgivelsene fører
til kondens på innsiden av plasten, med tilhørende dannelse av vanndråper og i alle fall
en teoretisk fare for muggvekst. i det aktuelle tilfellet er det ikke 6-sidig emballering, men
5-sidig, og da vil det være mulighet for en tilstrekkelig luftutskifting i den emballerte pal-
len slik at risikoen for muggvekst er svært lav.
ved en trefuktighet på 22 % øker sjansene for muggvekst noe, samt at effekten av evt.
temperaturforandringer også forsterkes noe.
ved høyere trefuktigheter øker sjansene for muggvekst etter hvert betydelig.
spørgsmål 6
skønsmanden bedes vurdere, om eventuelle fugtgradienter mellem overflade og midten
af træet vil være forskellig ved henholdsvis 1) utilstrækkelig nedtørring inden levering,
og 2) korrekt nedtørring inden levering men med efterfølgende utilsigtet opfugtning,
f.eks. efter udsættelse for en voldsom regnbyge.
svar til spørsmål 6:
etter en tørkeprosess vil det normalt sett være en fuktighetsgradient som tilsier stigende
fuktighet fra overflaten og inn til sentrum av virket. ved en nedtørking, med påfølgende
oppfukting, vil det medføre en forhøyet fuktighet ut mot/i overflaten, og det kan da re-
sultere i at fuktigheten er avtakende fra overflaten og inn til sentrum av virket dersom
fuktighetseksponeringen har vært omfattende, alternativt at fuktigheten er høy ved
overflaten for så å avta innover i trevirket, og deretter noe stigende mot sentrum av vir-
ket igjen. mønsteret på denne fuktighetsprofilen vil være avhengig av hvilken fuk-
tighetsgradient det er i materialet etter endt nedtørking, samt hvor omfattende fuktighet-
seksponeringen har vært.
spørgsmål 7
med henvisning til sagsøgtes spørgsmål 7.2 bedes skønsmanden vurdere, om det er mu-
ligt, at et bræt, der ved måling 6 mm inde i brættet har en fugtighed på 15 %, kan have
haft en fugtighed i centrum på 30 %.
kan det i den forbindelse have betydning, om målingen 6 mm inde i brættet foretages på
brættets langside eller i brættets ende, hvor brættet er afskåret?
svar til spørsmål 7:
det virker svært usannsynlig at fuktigheten kan stige med 15 %-poeng over en avstand
på 6 mm etter endt tørkeprosess, både i tverrsnittsretningen og i lengderetningen.
                                               - 12 -
spørgsmål 8
skønsmanden bedes beskrive formålet med og forskellen mellem en trætørringsproces og
en varmebehandling i henhold til ispm 15.
med henvisning til bilag e og f bedes skønsmanden vurdere, om ispm 15-mærkningen
"ht db" indikerer en trætørringsproces eller en varmebehandling mod insekter?
skønsmanden bedes endvidere gennemgå bilag e og redegøre for følgende forkortel-
ser/anmærkninger:
  diagramm der hitzebehandling
  diagram og heat-/kiln treatment
  de-ni492114
  ht db
  trocknen, mit hitzebehandlung
  abkühlen beendet, mit hitzebehandlung
  abkühlen, mit hitzebehandlung
  abkühlen
skønsmanden bedes i forlængelse heraf tillige beskrive, hvad det vil sige, at et parti paller
"have been heat treated according to the ippc standard".
svar til spørsmål 8:
en tørkeprosess har som mål å tørke trevirket ned til en ønsket trefuktighet, mens en
varmebehandlingsprosess etter ispm 15 har som mål å eksponere trevirket for en varme-
behandling slik at uønskede insekter blir drept.
redegjørelse for forkortelser/anmerkninger:
      ”diagramm der hitzebehandlung”: diagram for varmebehandling.
      ”diagram of heat-/kiln treatment”: diagram for varme/-tørkebehandling (her er
       ordet ”kiln” tatt med, og dette uttrykket blir benyttet for et tørkekammer for
       trevirke).
      ”de-ni492114”: de er landskode for tyskland, ni angir region i tyskland, mens
       etterfølgende tall angir registreringsnr. for bedriften.
      ”ht db”: ht betyr varmebehandling (”heat treated”), mens db betyr at det er fritt
       for bark (”debarked”).
      ”trocknen, mit hitzebehandlung”: ut i fra den totale sammenhengen tolkes dette
       som at prosessen er inne i tørkefasen, og at varmebehandling inngår i prosessen.
      ”abkühlen beendet, mit hitzebehandlung”: ut i fra den totale sammenhengen
       tolkes dette som at avkjølingsfasen er avsluttet, og at varmebehandling har inngått
       i prosessen.
      ”abkühlen, mit hitzebehandlung”: ut i fra den totale sammenhengen tolkes dette
       som at prosessen er inne i avkjølingsfasen, og at varmebehandling har inngått i
       prosessen.
                                             - 13 -
       ”abkühlen”: ut fra den totale sammenhengen tolkes dette som at prosessen er inne
        i avkjølingsfasen.
med uttrykket ”have been heat treated according to the ippc standard” forstås det at tre-
virket er utsatt for en varmebehandling som innebærer at alle deler av trevirket skal ha
en temperatur på minimum 56 °c i minimum 30 min. ippc står for international plant
protection convention som er underordnet fao (food and agriculture organisation i
un). ispm star for international standards for phytosanitary measures.
spørgsmål 9
lægges det til grund, at et parti nyleverede paller
  1.    var leveret med en fugtighed på maksimalt 18 %
  2.    var leveret med en fugtighed på maksimalt 22 %
og opbevaret indendørs i lagerhal med åbne porte / gennemtræk, kan det så forventes, at
over 50 % af pallerne udvikler skimmelsvamp?
svar til spørsmål 9:
her legges det til grunn at det menes at alle pallene skulle ha en fuktighet under 18 % el-
ler 22 %, dvs. at det ikke er maksimal gjennomsnittsfuktighet det er snakk om.
dersom pallene ikke er emballerte på noen som helst måte er det lite sannsynlig at over
50 % av pallene utvikler mugg ved de gitte trefuktighetene.
spørgsmål 10
hvis det lægges til grund, at et parti nyleverede paller og et parti brugte paller har været
opbevaret udendørs ved siden af hinanden under samme konditioner i perioden mellem
marts og maj 2010, bedes skønsmanden angive den mest sandsynlige årsag, hvis der i det
nyleverede parti paller 14 uger efter levering blev målt fugtniveau på mellem 18-39 %,
mens der i det tilsvarende parti brugte paller blev målt fugtniveau på omkring 18 %.
svar til spørgsmål 10:
…
det er svært vanskelig å forutsi fuktighetsutviklingen i dette området, men det antas at
det er nokså urealistisk at fuktigheten her skal være på 39 % etter en lagringsperiode på
14 uker under de gitte klimaforholdene dersom pallene ikke har blitt utsatt for noen form
for nedbør.
andre forhold som er viktige å ta i betraktning er evt. forskjeller i egenskapene til trevir-
ket når det gjelder fuktopptak. fuktopptaket i furu yteved er mye større enn f.eks. i gran
eller furu kjerneved, og dersom trevirket har blitt utsatt for regn kan det føre til forskjel-
ler i trefuktighet.
                                                - 14 -
det er også helt avgjørende at fuktighetsmålingen utføres på en korrekt og lik måte for
begge partier ved en slik sammenligning, spesielt mht. avstand til endeflater der fuk-
tighetstransporten går mye raskere både ut og inn av trevirket.
spørgsmål 11
hvis det lægges til grund, at der ikke var forskel i graden af angreb af skimmelsvamp for
de paller, der blev opbevaret udendørs og de paller, der efter sagsøgers opfattelse blev
opbevaret indendørs i lagerhal med åbne døre / gennemtræk og aldrig blev opbevaret
udendørs, bedes skønsmanden på denne baggrund vurdere, om det er sandsynligt, at år-
sagen for skimmelsvampeangrebet alene kan være en opfugtning efter levering af paller-
ne?
svar til spørsmål 11:
for å få muggdannelse må fuktigheten i trevirkets overflate være over et visst nivå. med
de forutsetningene som er gitt i spørsmålsstillingen, er det da et spørsmål om forholdene
i lagerhallen kan ha vært slik at dette kan ha vært mulig.
…
dersom en antar samme klima inne som ute, vil dette klimaet i utgangspunkt kunne gi
tilstrekkelige forhold mht. fuktighet for at mugg kan etableres. ut i fra figur 8 og 9 må
det imidlertid en nokså lang lagringsperiode til for å få muggvekst ved disse klimaene. i
tillegg er det sannsynlig at temperaturen inne i lagerhallen var noe høyere enn ute, i alle
fall i den første tredjedelen av lagringsperioden da det t.o.m. var minusgrader i noen
døgn. dette vil da gi en lavere relativ luftfuktighet inne enn ute, dersom det antas at det
er en viss temperaturstigning fra utendørs til innendørs og at det ikke tilføres noe fuk-
tighet av betydning inne i lagerhallen. dette vil da føre til at sjansene for muggvekst re-
duseres. ved en betydelig oppvarming av luften, vil den relative luftfuktigheten synke
betraktelig når det ikke tilsettes noe fuktighet i lufta. når det gjelder evt. tilførsel av fuk-
tighet, kan det nevnes at det av og til i store lagerhaller kan dannes kondens i takkon-
struksjonen som i verste fall kan bli så omfattende at det kan gi drypping. det er imidler-
tid usikkert hvorvidt dette er tilfelle i denne saken, og om det i det hele tatt er mulig ut
fra konstruksjonen, i den gitte lagerhallen (det betinger uisolerte takplater i en eller an-
nen form).
andre forhold som kan dra i motsatt retning er at det inne i lagerhallen er større sjanser
for at det kan være områder med nokså stillestående luft, med tilhørende økt risiko for
muggvekst dersom fuktigheten har vært tilstrekkelig høy i perioder, samt at en tempera-
turheving kan føre til at en kommer inn i et mer optimalt område for muggvekst, men
dette betinger at fuktigheten er tilstrekkelig høy. som sagt vil en ren oppvarming av luft,
uten tilsetting av fuktighet, føre til at den relative luftfuktigheten synker, med tilhørende
reduksjon i risiko for muggvekst. å fastslå noe mer sikkert omkring dette er svært van-
skelig uten å ha klimadata for lagerhallen tilgjengelig over tid.”
besvarelse af danpals skønstema:
”spørgsmål 1:
skønmanden anmodes om at beskrive hvilke træsorter, som er benyttet ved fremstillin-
gen af pallerne.
                                                 - 15 -
hvis skønsmanden konstaterer brug af flere forskellige træsorter, anmodes skønsmanden
om at angive den forholdsmæssige fordeling mellem træsorterne.
svar til spørgsmål 1:
på befaringen 2012-03-14 ble det tilfeldig valgt ut 10 paller av de gjenstående pallene fra
partiet som ble levert i 2010. fra hvert bord i hver av disse pallene ble det tatt ut én tre-
prøve som ble tatt med til laboratoriet ved norsk treteknisk institutt.
…
for de smale bordene ble det konstatert at 58 % var furu og 42 % gran. for de brede bor-
dene ble det konstatert at 53 % var furu og 47 % gran.
det kan ikke garanteres at dette er 100 % representativt for hele pallepartiet, men det gir
en indikasjon.
spørgsmål 2:
er det sædvanligt at anvende de under spørgsmål 1 konstaterede træsorter ved produk-
tionen af træpaller?
svar til spørsmål 2:
ja
spørgsmål 3:
skønsmanden bedes beskrive fyrretræs evne til at optage og afgive fugt sammenlignet
med grantræ og herunder angive, hvilken træart, som hurtigst tørrer og som hurtigst op-
tager fugt.
svar til spørsmål 3:
når det gjelder trevirke av furu er det viktig å skille mellom kjerneved og yteved (også
kalt splintved). i tillegg er det viktig å skille mellom hvorvidt trevirket blir utsatt for fritt
vann, eller om det gjelder oppfukting forårsaket av høy relativ luftfuktighet.
når det gjelder trevirke eksponert for fritt vann, vil yteveden til furu ta opp fuktighet let-
tere enn det trevirke av gran gjør (uavhengig om det er kjerne- eller yteved av gran),
mens kjerneveden av furu opptar og avgir fuktighet langsommere enn granvirke.
…
når det gjelder opptak og avgivelse av fuktighet der trevirket ikke er eksponert for fritt
vann, såkalt ad- og desorpsjon, vil fuktighetstransporten gå noe raskere i yteved av furu
sammenlignet med kjerneved av furu og gran, under forutsetning av samme betingelser,
densitet (egenvekt) inkludert. generelt vil imidlertid trevirke av furu ha en noe høyere
densitet enn trevirke av gran, og dermed kan noe av, eller hele, denne forskjellen mellom
treslag bli mer eller mindre visket ut.
ut fra dette kan en si at den store forskjellen i hastighet når det gjelder oppfukting og ut-
tørking mellom de nevnte typer trevirke, er mest framtredende når trevirket eksponeres
for fritt vann i trevirkets tverrsnittsretning. furu yteved vil da ta opp fuktighet betydelig
raskere enn de andre virkestypene. i lengderetningen (fra endeflatene av trevirket) vil
forskjellene være mindre. ved oppfukting og uttørking på bakgrunn av variasjoner i rela-
tiv luftfuktighet i omgivende luft, vil forskjellene være mye mindre framtredende.
                                             - 16 -
spørgsmål 4:
    1. hvorledes bør en træpalle opbygget af træsorter, som konstateret i besvarelsen af
       spørgsmål 1, opbevares for at begrænse risikoen for svampeangreb?
    2. vil en træpalle opbygget af træsorter, som konstateret i besvarelsen af spørgsmål 1
       - hvis det ved besvarelsen af spørgsmålet lægges til grund, at træpallerne er ned-
       tørret til maksimal fugtighedsprocent på 22 - have større eller mindre mulighed for
       at blive angrebet af svamp såfremt den:
    a.      opbevares under tag?
    b.      opbevares i det fri uden afdækning?
    c.      opbevares på et område med mulighed for luftgennemstrømning imellem træ-
            pallerne?
    d.      opbevares på et område med minimal luftgennemstrømning imellem træpal-
            lerne?
    3. skønsmanden anmodes om, som led i besvarelsen af ovennævnte spørgsmål 4.2, at
       angive, hvorledes paller sædvanligvis bør opbevares for at undgå eller minimere
       risikoen for dannelse af svamp.
    4. hvis det lægges til grund, at der imellem parterne er aftalt en bestemt maksimal
       fugtighedsprocent i forbindelse med køb af paller, eksisterer der da en kutyme i
       branchen for, at paller accepteres med fugtighedsprocenter, som er større end den
       aftalte fugtighedsprocent? i det omfang det er muligt, anmodes skønsmanden i
       denne forbindelse om at oplyse størrelsen af en acceptabel afvigelse i forhold til
       den aftalte fugtighedsprocent. afvigelsen bedes angivet i procent både for så vidt
       angår afvigelsen i fugtighed samt mængden af paller, der må afvige.
svar til spørsmål 4:
når uttrykket ”svampeangrep” benyttes i spørsmålsstillingen, er det i besvarelsen valgt å
tolke dette som ”muggangrep” på bakgrunn av sakens problembeskrivelse.
trepaller bør oppbevares på en slik måte at de ikke blir eksponert for fritt vann for å
begrense risikoen for soppangrep. i tillegg bør det være en viss luftsirkulasjon rundt
pallene slik at eventuelle perioder med svært høy relativ luftfuktighet ikke fører til
soppangrep i seg selv.
 oppbevaring:
a) under tak:
mindre mulighet for å bli angrepet av sopp.
b) i det fri uten tak:
større mulighet for å bli angrepet av sopp – det betinger imidlertid at det er nedbør i
lagringsperioden for å få denne økte risikoen. paller som lagres på et fuktig underlag vil
også kunne bli angrepet av sopp.
                                               - 17 -
c) på et område med mulighet for luftgjennomstrømning mellom pallene:
luftgjennomstrømning fører til en redusert risiko for soppangrep, men det er vanskelig å
unngå soppangrep dersom det ikke er tak over, selv med god luftgjennomstrømning.
dette er selvfølgelig avhengig av om det er nedbør i lagringsperioden.
d) på et område med minimal luftgjennomstrømning mellom pallene:
dersom det heller ikke er tak over pallene, vil dette føre til en meget stor risiko for
soppangrep dersom det kommer nedbør i lagringsperioden. uten nedbør vil det være en
viss risiko for soppangrep pga. at det kan være perioder med høy relativ luftfuktighet
som gir økt risiko.
trepaller bør oppbevares slik at eksponeringen for nedbør blir minimal (dvs. under tak),
og med en viss luftsirkulasjon mellom stablene. i tillegg bør pallene ha et underlag slik at
de nederste pallene ikke blir stående i vann etter nedbør.
det er fuktigheten i trevirkets overflate som er avgjørende for en evt. muggutvikling, og
muggsopp behøver en eksponering av trevirket i min. 75 % relativ luftfuktighet for å
utvikle seg.
i bransjen som produserer og omsetter paller er det en oppfatning av at et avtalt
fuktighetsnivå gjelder en maks-grense, dvs. at alle paller skal være under denne grensen.
dette er det generelle bildet slik personer i bransjen i norge beskriver det.
spørgsmål 5:
vil træpaller opbygget af træsorter, som konstateret i besvarelsen af spørgsmål 1, hvis det
ved besvarelsen af spørgsmålet lægges til grund, at de pågældende paller er nedtørret til
maksimal fugtighedsprocent på 22, og som forudsættes at have været opbevaret i over-
ensstemmelse med skønsmandens besvarelse af spørgsmål 4.3, normalt være i risiko for
at udvikle svamp?
svar til spørsmål 5:
viser til presisering i svar til spørsmål 4 ang. bruk av ordet ”svamp”.
når betegnelsen ”maksimal fuktighetsprosent på 22” benyttes, er det nødvendig med en
presisering i besvarelsen. strengt tatt betyr dette at ingen bord i noen paller har hatt en
fuktighet som er over 22 % (gjennomsnittsfuktighet i tverrsnittet av bordene). det er
denne tolkningen som blir lagt til grunn generelt i bransjen, se svar på pkt. 4 – spørsmål
4. på bakgrunn av at det vil være en viss spredning i trefuktigheten i trelast etter tørking,
vil dette bety at gjennomsnittsfuktigheten for alle bordene i alle pallene må ha vært så lav
som 15-16 %, avhengig av hvor stor fuktighetsvariasjon det er mellom de enkelte bordene
i pallene etter en tørkeprosess. på et slikt fuktighetsnivå forventes det at risikoen for
soppdannelse er svært liten dersom pallene blir oppbevart som svart under spørsmål 4,
pkt. 3.
i besvarelsen af nedenstående spørgsmål 6 og 7 anmodes skønsmanden om at forud-
sætte, at spørgsmålene vedrører brædder af fyrretræ, som er 22 mm tykt og 150 mm
bredt, hvor tørreprocessen er gennemført efter at pallen er tilvirket.
spørgsmål 6:
                                              - 18 -
skønsmanden bedes i besvarelsen af nedenstående spørgsmål forudsætte, at de paller,
som er omfattet af besvarelsen, har været i tørreovn i gennemsnitlig 59 timer og 37 mi-
nutter.
  1.    vil brædderne på pallerne efter denne tidsperiode i tørreovn normalt have en for-
        skellig fugtighedsprocent i henholdsvis kanten og i centrum af træet?
  2.    hvis spørgsmål 6.1 besvares bekræftende, anmodes skønsmanden om at oplyse,
        hvor lang tid, der skønnes at gå fra, at fyrretræ, som forudsættes at være nedtørret
        til en fugtighedsprocent på maksimalt 22 i tørreovn, vil have samme fugtighed hele
        vejen igennem træet, hvis træet opbevares korrekt, jf. besvarelsen af spørgsmål 4?
  3.    vil det påvirke besvarelsen af spørgsmål 6.2, hvis træpallerne har været direkte i
        kontakt med vand eller udsat for høj luftfugtighed i øvrigt?
svar til spørsmål 6:
1.      generelt vil det være en fuktighetsgradient i trevirke etter en tørkeprosess, i større
eller mindre grad. det er også viktig å skille mellom gradient i bordenes lengde- og
tverrsnittsretning. trevirke tørker mye raskere i lengderetningen enn i
tverrsnittsretningene, og derfor vil det ut mot en endeflate normalt være en avtakende
fuktighet etter endt tørkeprosess. hvor langt inn fra enden denne effekten gjør seg
gjeldende, er avhengig av tykkelsen på trelasten. på de dimensjonene det er snakk om i
denne saken vil en antagelig snakke om ca.
5-15 cm, avhengig av om bordene har tørket enkeltvis eller om det har ligget to bord mot
hverandre under tørkeprosessen. for det sistnevnte tilfellet antas det at denne
lengdeuttørkingseffekten går noe lenger inn på trelasten enn for bordene som har vært
fritt eksponert på alle fire sidene under tørkeprosessen. ved tørking av paller i stabler vil
det være en kombinasjon av disse forholdene. i tverrsnittsretningene, og så langt fra
enden at det kan ses bort fra den nevnte endeuttørkingseffekten, vil det også normalt
være en fuktighetsgradient med stigende fuktighet fra overflaten og inn til sentrum av
bordet.
ved tørking av paller i stabler er det også viktig å presisere at noen av bordene blir såkalt
dobbellagt, dvs. at de ligger stablet oppå hverandre slik at to og to bord ligger inntil
hverandre (forutsetter at pallene er stablet rett på hverandre uten noe mellomlegg). dette
er tilfelle for de tre bordene i underkonstruksjonen av pallen som står stablet på tre bord i
overkonstruksjonen av underliggende pall. rent tørketeknisk kan en da tenke seg at det
kan regnes som tørking av dobbel bordtykkelse, det vil da si en planketykkelse på 44 mm
i denne saken. det er imidlertid ikke helt korrekt heller fordi det vil foregå en viss
fuktighetstransport ut mellom pallebordene. fuktighetsgradienten for disse bordene
enkeltvis betraktet etter en tørkeprosess vil imidlertid bli noe annerledes enn for de
bordene som ikke har væt dobbellagte under tørkeprosessen. fuktigheten vil stige fra
overflaten og innover mot den flaten som har ligget mot det tilgrensende bordet, med
sannsynligvis en liten nedgang i fuktigheten ut mot denne flaten, men at fuktigheten her
er fortsatt en del høyere enn i overflaten som har vært eksponert for tørkeklimaet.
hvordan en slik fuktighetsgradient arter seg er svært vanskelig å forutsi rent teoretisk
uten at en kan støtte seg på målinger.
                                                - 19 -
2.      for å oppnå en tilnærmet lik fuktighet tvers gjennom hele tverrsnittet, må trevirket
oppbevares i et konstant klima over lang tid, og t.o.m. da kan det være fysisk umulig å få
helt lik fuktighet gjennom tverrsnittet pga. en hystereseeffekt. denne tilsier at trevirke
som fuktes opp får en litt lavere likevektsfuktighet enn trevirke som tørker ut. dersom
klimaet gir en likevektsfuktighet på f.eks. 18 %, er det realistisk å anta at de ytre sjiktene
av trelasten vil bli fuktet opp, mens de indre delene vil fortsette å tørke. de vil da anta
enn viss forskjell i fuktighet pga. denne hystereseeffekten, men dette har mer teoretisk
betydning enn praktisk ved fuktighetsmåling, da forskjellene blir små i praksis.
dersom det ses mer eller mindre bort fra denne effekten, vil en fuktighetsutjevning i
tverrsnittet av trevirket være svært avhengig av omgivelsestemperaturen. ved høyere
temperaturer vil denne utjevningen gå raskere enn ved lave temperaturer.
dersom trevirket ikke oppbevares i et helt konstant klima, vil det forandre fuktighetsnivå
kontinuerlig. den typiske utviklingen er det at fuktighetsgradienten som er til stede rett
etter en tørkeprosess, vil avta mer og mer for deretter å forsvinne etter hvert, og så vil det
ytterste sjiktet i trevirket variere mest i takt med svingningene i det omgivende klimaet,
med en treghet i svingningene innover mot sentrum av virket. likeledes vil trevirket ut
mot endeflatene i lengderetningene svinge raskt iht. svingingene i omgivende klima, med
en treghet jo lenger fra endeflatene en kommer.
...
3.      dersom pallene har vært eksponert for vann vil det medføre en forhøyet fuktighet
fra overflaten og litt innover i trevirket. denne effekten vil være absolutt størst i
endeflatene, og der vil det raskt kunne bli en omvendt fuktighetsgradient, dvs. at
fuktigheten er størst i overflaten, og synker innover i virket.
på sideflatene vil vann trekke mye saktere innover i trevirket, men også her vil det etter
hvert danne seg en omvendt fuktighetsgradient dersom trevirket eksponeres for fritt
vann.
når det gjelder høye relative luftfuktigheter, vil dette kunne ha betydning for hvilket
trefuktighetsnivå trevirket innstiller seg på, men det har mindre betydning for tiden for
utjevning av fuktighetsgradienten etter endt tørkeprosess når det antas at
gjennomsnittsfuktigheten i tverrsnittet har vært 22 %. ved denne trefuktigheten vil
sentrumsdelene av trevirket normalt ha en fuktighet på noen prosent høyere enn
gjennomsnittet, og selv ved nokså høye relative luftfuktigheter vil det skje en utjevning i
tverrsnittet ved at fuktigheten avtar noe i sentrum og stiger i de ytre sjiktene. ved
ekstrem høy relativ luftfuktighet over tid (tilnærmet 100 %) kan en tenke seg en situasjon
der trevirket tar opp fuktighet i det ytre sjiktet, og at det faktisk kan føre til et netto
fuktighetsopptak. selv i denne situasjonen vil det foregår en utjevning av gradienten i
tverrsnittet over tid.
spørgsmål 7:
1.      hvor stor er den maksimale forskel på fugtighedsprocenten, som måles i centrum
af et bræt svarende til 11 mm inde i brættet og fugtighedsprocenten, som måles 6 mm in-
de i brættet? ved besvarelsen bedes skønsmanden forudsætte, at målingen er foretaget 4-
6 dage efter endt nedtørring i tørreovn til en fugtighedsprocent på maksimalt 22.
                                               - 20 -
2.     er det sandsynligt, at et bræt, der ved en måling 6 mm inde i brættet har en fugtig-
hed på 15 %, kan have haft en fugtighed i centrum (5 mm længere inde) på 30%?
svar til spørsmål 7:
her henvises det til de simuleringene som er gjort i besvarelsen av spørsmål 6, pkt. 2. ut
fra spørsmålsformuleringen forutsettes det at det her er tatt utgangspunkt i at
fuktighetsmålingen utføres fra kant-/flatsiden av trelasten, og ikke fra en endeflate.
normalt sett er det ikke sannsynlig at det er en så stor fuktighetsforskjell over en distanse
på 5 mm på trelast som har gjennomgått en tørkeprosess basert på sirkulerende varmluft.
spørgsmål 8:
  1. vil indpakning af en nyproduceret træpalle i lufttæt plastmateriale medføre forøget
     risiko for svampedannelse på træet?
  2. vil det forøge risikoen for svampedannelse, såfremt den nyproducerede træpalle
     indpakkes i plastmateriale, og temperaturen endvidere stiger med 10 grader i for-
     hold til den temperatur, hvorunder pallen hidtil har været opbevaret?
svar til spørsmål 8:
1.     dette kommer helt an på trefuktighetsnivået til trevirket samt den relative
luftfuktigheten i omgivelsene. mugg er et fenomen som inntreffer på overflater, og
dersom overflateforholdene på og omkring trevirket ikke er tilfredsstillende, vil
muggvekst ikke opptre selv om det lenger inn i materialet er høyere fuktighet. på
nyproduserte paller vil det være en viss fuktighetsgradient i trevirket, avhengig av hvor
lang tid det har tatt fra palleproduksjonen til en eventuell plastemballering. et scenario
kan da være at når pallene plastemballeres, vil fuktigheten som befinner seg i indre deler
av trevirket ikke bli transportert bort av luftstrømmer, men vil føre til en forhøyet
fuktighet i trevirkets overflate med økt muggrisiko som resultat. et annet scenario er at
den relative luftfuktigheten er høy i omgivelsene, og trefuktigheten er lav i trevirket. da
vil en plastemballering faktisk skjerme trevirket for å bli eksponert for en høy relativ
luftfuktighet.
generelt kan det sies at plastemballering (fullemabllering) er uheldig når trefuktigheten
overstiger 17-18 % og trevirket lagres i tilnærmet utendørstemperatur. da vil svingninger
i temperaturen kunne gi kondens på innsiden av plasten med tilhørende muggrisiko.
det skal her tillegges at på befaringen ved glassverket 2012-03-14 ble det observert at det
kun plastemballeres på fem sider, dvs. at undersiden av pallene, bortsett fra helt ut mot
kantene, ikke har plastemballering. dette fører igjen til at sannsynligheten for å få mugg
reduseres.
2.     dette er det vanskelig å gi noe entydig svar på. dersom en stigning i temperatur på
10 °c fører til at en kommer nærmere det optimale området for muggvekst, vil det kunne
medføre en økt risiko for muggutvikling forutsatt at andre forhold som fuktighet og
næringsstoff i trevirket er tilfredsstillende mht. muggutvikling. på den annen side vil en
                                               - 21 -
temperaturnedgang kunne føre til kondens på plastens innside, med påfølgende
forbedrede forhold for sopputvikling.
spørgsmål 9:
  1. skønmanden bedes redegøre for risiko for spredning af svamp. er der større risiko
      for at træpaller bliver angrebet af svamp, såfremt der er andre træpaller inden for
      den samme stabel af træpaller, som er angrebet?
  2. vil det fx øge sandsynligheden for, at træpaller udvikler svamp, hvis disse træpaller
      er stablet ovenpå en række træpaller, som befinder sig i bunden af en stabel, og hvis
      det lægges til grund, at de som følge heraf har optaget vand fra terrænet og herefter
      er blevet angrebet af svamp?
svar til spørsmål 9:
igjen presiseres det at det svares mht. muggsopper, og ikke ”svamp” generelt.
muggsopper og deres sporer/spredningsenheter finnes over alt, og når forholdene ligger
til rette for det, dvs. fuktighet, temperatur og næringsstoffer, vil muggveksten begynne å
utvikle seg.
at annet trevirke i umiddelbar nærhet har blitt angrepet av mugg, har minimal
betydning mht. muggutvikling dersom forholdene ligger til rette for muggvekst på det
aktuelle trevirket.
dette vil ha minimal betydning – i praksis faktisk ingen betydning fordi det finnes
muggsoppsporer over alt.
spørgsmål 10:
ved besvarelsen af dette spørgsmål bedes skønsmanden lægge til grund, at spørgsmålet
vedrører brædder på en nyproduceret palle, som måler 1000x1200mm og tilvirket i
22*145 mm fyrretræ
skønsmanden bedes yderligere forudsætte, at fugtigheden i kernen af brædderne er 35%
ved levering.
herefter ønskes følgende spørgsmål besvaret:
  1. hvor lang tid skønnes der at ville gå før, at der dannes skimmelsvamp eller mug på
      pallen? (bedes angivet i timer)
  2. er det overhovedet muligt at undgå mug og skimmeldannelse uden optørring i tør-
      reovn?
  3. har det nogen betydning for hvor hurtigt, der dannes mug og skimmelsvamp, om
      en palle med den forudsatte fugtighed opbevares inde eller ude?
                                                - 22 -
svar til spørsmål 10:
som nevnt tidigere er mugg et overflatefenomen, og dersom fuktigheten holdes lav i
overflaten, vil det ikke dannes muggvekst selv om trefuktigheten i sentrum av virket er
på 35 %. dersom trefuktigheten transporteres bort fra overflaten når den vandrer fra de
indre delene og ut mot overflaten, vil derfor sannsynligheten for muggdannelse være
liten. dersom det er liten luftgjennomstrømning rundt trevirket og/eller at den relative
luftfuktigheten i omgivelsene er så høy at luften har liten evne til å ta opp fuktighet, vil
det imidlertid kunne bli en økning i fuktigheten i trevirkets overflate, med påfølgende
risiko for muggdannelse.
...
spørgsmål 11:
er det muligt at tørre træ så langt ned, at det udelukker svampeangreb, hvis det lægges
til grund, at træet efterfølgende udsættes for regn eller opbevaring i et fugtigt klima med
store variationer i temperaturen og minimal luftgennemstrømning?
svar til spørsmål 11:
trevirke som er nedtørket ved normale tørketemperaturer (50-90 °c) vil kunne fuktes
opp igjen til en fuktighet som tilsier at det kan bli angrepet av muggsopp. faren for dette
er selvfølgelig størst dersom trevirket eksponeres for fritt vann. hvis trevirket utsettes
kun for fuktig klima, og ikke regn/vann, skal det oppbevares over lengre tid for at betin-
gelsene for soppdannelse skal bli tilfredsstillende, jf. figur 8 og 9.
spørgsmål 12:
   1. skønsmanden bedes gennemgå de fremsendte tørrespecifikationer, bilag e og f, der
      er modtaget fra palettenfabrik sägewerk bassum gmbh og oplyse hvilken fugtig-
      hedsprocent pallerne var nedtørret til, baseret på de i bilag e og f oplyste målinger.
   2. er den måling, som er foretaget ved bilag e og f, en sædvanlig metode til at måle
      fugtighed i paller?
   svar til spørsmål 12:
   1. spesifikasjonene i bilag e viser at det er målt fuktigheter i trevirket på under 20 %
      ved avsluttet tørkeprosess for alle målepunktene bortsett fra to stk. det ene av disse
      viser en verdi på ca. 22 % og det andre en verdi på ca. 42-43 %. det er ikke gitt noen
      opplysninger om hvordan målepunktene er plassert i pallene/tørkekammeret, og
      således er det vanskelig å si ut i fra de målte verdiene hvor representative målingene
      er for hele partiene med paller.
   2. det ser ut til at det er benyttet elektroder i trevirket under tørkeprosessen for å måle
      fuktighetsutviklingen i trevirket (elektrisk fuktighetsmåling basert på
      motstandsmetoden). måling av trefuktighet ved bruk av denne metoden er svært
      vanlig. det er også et velkjent prinsipp å styre en tørkeprosess på bakgrunn av
      kontinuerlig måling av trefuktighetsutviklingen i trevirket ved bruk av denne
      metoden.
                                               - 23 -
      ...”
forklaringer
tony arwidsson har forklaret, at han er supply chain manager hos ardagh, hvor han har ar-
bejdet i 36 år. han er indkøbsansvarlig for danmark, sverige og polen. ardagh har ca. 2.000
ansatte, 113 fabrikker og en omsætning på ca. 60 mio. euro.
      han blev involveret i denne sag kort tid efter, at der blev konstateret et problem med
skimmel på pallerne, omkring medio april 2010.
      beslutningen om at standse leveringen blev drøftet mellem jon jacobsen og per skov
jensen.
      han tog til holmegaard i begyndelsen af juni 2010, hvor han så på de paller, som var
taget i produktion. her var ca. 20 – 30 % angrebet af skimmelsvamp. de plastemballerede
paller var voldsomt angrebet, hvorimod pallerne, som stod udendørs, var lidt mindre angre-
bet.
      da de hævede købet i juli 2010, var ca. 50 % af pallerne indendørs angrebet.
      ardagh har tidligere oplevet et voldsomt angreb af svamp, hvor de i 2005 købte paller
hos en anden leverandør. problemet var dengang, at fugtindholdet i centrum af træet var for
højt ved levering.
      på mødet den 8. juni 2010 forklarede han per skov jensen, at de havde oplevet proble-
met før. han troede da, at de kunne løse problemet mindeligt. han forklarede, at han havde
en mistanke om, at det skyldtes pallernes fugtindhold. per skov jensen havde en rapport fra
force technology med, som blev læst hurtigt. han vidste ikke, at danpal havde lavet en
rapport.
      han har set rapporten fra force technology, som omtaler de udendørs paller. per skov
jensen sagde, at disse paller var opbevaret forkert, men de vidste fra episoden i 2005, at det
måtte skyldes for høj fugt. i 2005 havde de heller ikke fundet problemer ved indgangskon-
trollen. han sagde til per skov jensen, at pallerne, som var opbevaret indenfor, var de værst
angrebne af skimmel.
      konklusionen i rapporten holdt derfor ikke.
                                                - 24 -
      han var ikke til stede, da teknologisk institut foretog den første besigtigelse. rappor-
ten af 21. juni 2010 konstaterede, at fugtigheden lå på 40 %. det undrer ham, at de ikke selv
opdagede dette ved indgangskontrollen. dette kan dog skyldes, at de ikke måler så langt in-
de som teknologisk institut. ardagh måler 11mm inde i pallen.
      han var heller ikke til stede ved teknologisk instituts besigtigelse den 6. juli 2010. for-
ud herfor havde man udvalgt nogle paller fra leverancen den 3. marts 2010, fordi danpal på-
stod, at de havde opbevaret dem forkert udendørs. de valgte derfor nogle paller, som kun
havde været opbevaret indendørs. derved kunne de dokumentere, at der ikke kunne være
tale om en efterfølgende opfugtning.
      ardagh har løbende gennem de sidste 10 år anvendt specifikationer. i specifikationen
fra danpal fremgår intet om fugtighedsgraden, men standarden er en fugtighed på 20-22 %
      tørretiden for en palle ligger omkring 3-4 dage, men flere ting spiller ind, herunder
årstiden. det er ikke muligt at nedtørre en palle til 3-4 %. han ville aldrig købe en palle, som
var nedtørret til under 10 %, da den ikke ville kunne tåle belastningen. han fik i juni/juli
2010 målingerne fra bassum. i diagrammerne fra bassum betyder ”kiln treatment”, at pallen
har været i en ovn, altså varmebehandling. han ved ikke præcist, hvad begreberne ellers
dækker over.
      han stod for salget af pallerne i 2012. årsagen til, at salgsprocessen ikke gik i gang før
november 2012, var denne sag.
      de havde 5-6 potentielle aftagere, og de fik også højere bud end det, de endte med at
sælge for, hvilket skyldtes, at prisen gik ned. de accepterede ikke tilbuddet fra danpal, da de
ønskede at sælge det hele forud for sagen, så de kunne gøre påstanden op.
      de har tilpasset deres specifikationer på baggrund af erfaringerne i 2005. i dag kræver
de en fugtighedsgrad på 18 %, og da de bestilte hos danpal havde de et krav om 20-22 %.
det er en intern instruks pr. fabrik.
per skov jensen har forklaret, at han har været i pallebranchen og i danpal 8 år. danpal har 45
ansatte og en omsætning på ca. 100 mio. kr.
      de har en pallefabrik i fakse, hvor de selv producerer paller. paller laves sædvanligvis
af den dårligste kvalitet af træet. hvis man sælger en palle som en ny palle, så tørrer man
den efter aftale. danpal sælger dog kun nedtørrede paller. de køber træ i sverige og norge
                                               - 25 -
som er tørret ned, hvorefter de skærer det op og tilvirker det. at tørre en palle vil sige, at
man varmer et kammer op med luft. vandet vandrer ud af træet, når der er en meget høj
fugtighed i kammeret. ventilatorerne i kammeret gør så, at man kan tage fugten ud og deref-
ter starte forfra. på den måde kan man få vandet ud af træet.
       tørretiden varierer meget og afhænger bl.a. af træsorten, og om det er en ny eller en
brugt palle. sommetider skal man bruge 5 dage og andre gange 2 dage på det.
       danpals drivende led er deres handelsforretning. hvis de kan købe pallerne i deres
egen virksomhed til den rigtige pris, gør de det. ellers køber de dem i tyskland, polen og
sverige.
       europaller er lavet af 22 mm tykt træ og 145 cm bredt. der er 11 stykker træ på en pal-
le, 78 søm og 9 klodser. kravene til en europalle er dimensionskrav om, hvor tykke og brede
de skal være. der gælder krav til mærkning og krav til fugtighed på 22 %. der accepteres
dog en fugtighed på op til 26 %.
       pallerne i denne sag er 20 cm bredere end europallen og har 2 brædder ekstra på. de er
produceret på samme måde som en europalle.
       epal kontrollerer deres producenter på den måde, at bureau veritas kommer ud på
pladsen et par gange om måneden og kontrollerer, om man overholder specifikationerne.
       danpal kontrollerer indkøbte europaller med en fugtighedsmåler, som de stikker ind i
træet. de måler inde på midten, ca. 11 mm inde, og træet er altid 22 mm tykt.
       danpal har samarbejdet med bassum i 16-17 år. i tyskland tilvirker man pallen af fug-
tigt træ. de indkøber det hos savværket og samler pallen af det våde træ, hvorefter de kom-
mer den ind i tørreovnen. rent tørreteknisk er de meget længere fremme end herhjemme.
       danpal har samarbejdet med ardagh i 3-4 år, før denne sag opstod. de har repareret
nogle af ardaghs paller og har også lavet en varmebehandling af pallerne. de har også solgt
paller til ardagh en enkelt gang tidligere.
       varmebehandling betyder, at kernen skal opvarmes til 56 grader i 30 timer. formålet er
at fjerne borebiller.
       pallerne, som blev produceret i fakse, var produceret af det træ, som de normalt bru-
ger. ardagh havde ikke specificeret fugtprocenten, og de drøftede det heller ikke, da de
normalt leverer tørrede paller. nye paller for danpal er lig tørrede paller.
                                                - 26 -
       de har ikke tidligere oplevet, at fugt var et problem for ardagh, og de har fået mange
paller til reparation fra ardagh, som var meget fugtige. fugt i sig selv er ikke kritisk.
       han har ikke set andre specifikationer fra ardagh end den i mailen af 20. januar 2010
vedhæftede.
       stefan paludan stod for bestillingen af pallerne hos bassum. de leverede paller svarer
til europaller, men de har dog nogle andre mål. de har aldrig købt andet end nedtørrede pal-
ler hos bassum, og der har aldrig været grund til at specificere fugtindholdet. de har også of-
te fungeret som mellemmand, hvor paller fra bassum er leveret direkte til eksempelvis arla.
       han har selv overværet tørring af paller hos bassum nogle gange, og man kan se tør-
ringen i diagrammerne fra bassum. begreberne ”kiln dried” betyder, at ovnen er sat til 18 %.
man har indsat 6 målere i træet på tilfældige steder. efterhånden som fugten går ned, så fal-
der grafen. grafen stiger igen, hver gang luften skiftes ud. når grafen ligger nede under 3-4
%, er det udtryk for, at de ikke har været anvendt. danpal har 8 målere, men bruger 4, da det
er repræsentativt nok.
       bassum er også underlagt kontrolforanstaltninger. de bliver revideret et par gange om
året.
       når pallerne er tørret ind, kører man dem ud og stiller dem ud under halvtag, indtil de
skal læsses og leveres. pallerne ligger normalt ca. 17-18 timer efter, at de er taget ud af ovne-
ne, inden de stilles ud.
       danpal har solgt ca. 800.000 paller, som kommer fra bassum, og han har aldrig modta-
get reklamationer.
       den 19. april 2010 var han på besigtigelse hos ardagh, fordi jon jacobsen ringede og
sagde, at de havde problemer med nogle paller. på dette møde så de i en hal nogle paller,
hvorpå der var skimmeltilvækst og kraftig svamp på ca. 30 paller ud af ca. 1.000 emballerede
paller. de 30 angrebne paller var emballerede nordic paller. jon jacobsen nævnte ikke pro-
blemer med andre paller.
       i pallegården, hvor man læsser pallerne af, var pallerne stablet med 34 paller ovenpå
hinanden i en højde på ca. 4,5 m. de stod direkte på belægningen, som var asfalt eller grus.
der lå ikke vand på pladsen den 19. april 2010. jon jacobsen ville se på muligheden, for at
finde en pallevender, så de kunne skifte pallerne ud.
                                                - 27 -
       de foretog ingen fugtmålinger, men flyttede pallerne stemplet med mærket nordic
over til pallegården.
       han besøgte ardagh igen sammen med bassum den 3. maj 2010. de havde også stefan
paludan med. pallerne, som de så på denne gang, var nordic paller. der var ikke skimmel på
disse paller. de tog nogle målinger, men kunne ikke konstatere for høj fugt. der var også en
person fra ardagh, som lavede fugtmålinger.
       de konstaterede ikke fugtighedsprocenter på over 22 %. de skrev ikke målingerne ned.
nordic pallerne stod op af en hal og var stablet med 34 paller oven på hinanden. de stod
meget tæt, og der lå vand på jorden, så de nederste stod i vand. han påtalte det over for ar-
dagh og sagde, at pallerne ville udvikle svamp, hvis man opbevarede dem på den måde. jon
jacobsen sagde, at de ikke havde plads til dem indendørs.
       der blev savet et stykke af en palle, som havde været emballeret, og som var en af de
30 paller, som stod indendørs den 19. april 2010. han ville få undersøgt dette stykke træ hos
force technology, hvilket han gjorde jon jacobsen opmærksom på. force technology lavede
herefter en rapport, hvor de var blevet bedt om at undersøge, hvad årsagen til svampean-
grebet kunne være. resultatet var, at der er en risiko for at udvikle svamp, som kan overfø-
res til produkterne, når træ bliver opfugtet gentagne gange. han udleverede rapporten til
ardagh på et senere møde. de talte ikke om, at der skulle laves andre undersøgelser.
       han havde det dårligt med, at en så stor kunde havde fået et problem, og aftalte, at han
ville komme derned ugen efter. han tog da derned sammen med christian lisberg. de lave-
de en aftale med jon jacobsen om at foretage målinger på alle brædderne. de, der var angre-
bet, fik et kryds. pallerne, som stod nederst og var sjaskvåde, havde et fugtindhold over 22
%. de målte i en dags tid og målte ca. 1.200-1.500 paller, hvor af ca. 170 nordic paller fik et
kryds og blev sat til side. alle paller med en fugtighed over 22 % blev taget med til danpal.
danpals pallesmed stig brandsberg blev efterfølgende sendt af sted for at foretage målinger
på de resterende paller. der blev sat ca. 170 paller til side, som var ramt af skimmel, ud af ca.
6000.
       på et møde formentlig den 10. maj foreslog han jon jacobsen at få undersøgt, hvad der
kunne være årsag. en af ardaghs medarbejdere skar et stykke af en palle. han sagde til jon
jacobsen, at træet ville blive undersøgt hos force technology og, at ardagh ville få tilsendt
                                                - 28 -
resultatet. rapporten af 3. juni 2010 fik han en fredag og gav den til ardagh om mandagen.
det var ikke på tale at lave flere undersøgelser.
       på et møde hos ardagh den 25. maj 2010 talte han med jon jacobsen om at lave en ke-
misk behandling med ketox. han gik på besigtigelse med jon jacobsen og kunne konstatere,
at ca. 20-30 % af nordic pallerne havde udviklet svamp. pallerne stod stadig uden for, men
var stablet højere op. det havde regnet 3-4 dage forud for mødet, men der var dog ikke vådt
på pladsen.
       da tony arwidsson skrev om en undersøgelse, opfattede han det som en intern un-
dersøgelse.
       han er ikke forud for retsmødet blevet præsenteret for oplysningen om, at 50 % af alle
de leverede paller skulle være angrebet af svamp.
       han har ikke sagt, at danpal ville påtage sig ansvaret for skaden, men anmeldte kravet
til danpals forsikringsselskab, som ikke ville dække skaden.
       bassums forsikringsselskab anlagde sag mod danpal, da danpal tilbageholdt betaling
for de sidste 6.000 paller. danpal blev dømt til at betale og skulle samtidig anerkende at de
leverede paller var fri for mangler. rapporterne fra teknologisk institut var også fremlagt i
den tyske sag. ingen af de paller, der blev stående hos bassum, udviklede skimmelsvamp.
disse paller fik bassum solgt til en højere pris.
       danpal har ca. 150.000 paller stående. de opbevares under halvtag, men 30 % står uden
for. når de står udenfor oplever de ikke problemer med svamp. når en palle er 6 måneder
gammel, udvikler den ikke længere svamp. nye paller skal derfor stilles under halvtag.
peter gunnarsson har forklaret, at han i 2010 var strategisk indkøber for ardagh i hele nor-
den. han fratrådte i august 2011 og arbejder i dag hos isaberg rapid ab. han har intet at gø-
re med ardagh længere.
       i efteråret 2009 indgik ardagh en stor aftale med et hollandsk firma, hvortil de skulle
anvende 30-40.000 paller i sommeren 2010. han stod for indkøb af pallerne og havde visse
kommercielle krav, men det var jon jacobsen, som havde kontakten med danpal.
       han var i danmark ca. hver anden uge og var tilfældigt til stede ved den første leve-
ring den 3. marts 2010 hos ardagh. stefan palludan fra danpal var også til stede.
                                                 - 29 -
       han så, at der blev foretaget indgangskontrol. den blev foretaget samtidig med aflæs-
ningen. målingerne blev foretaget i enden af pallerne og i klodserne.
       nogle paller havde ikke det korrekte udseende, og ifølge målingerne var der enkelte,
som oversteg fugtighedsgraden på 20-22 %. jon jacobsen tog dette op med stefan palludan,
men da der var tale om første last, var der ingen grund til at reklamere. da han så mailen af
5. marts 2010, anså han problemet for løst.
       de havde meget travlt hos ardagh, hvorfor det første læs blev kørt direkte ind på lage-
ret. det skete få minutter efter aflæsningen.
       i april/maj 2010 informerede jon jacobsen ham om problemerne med pallerne. jon ja-
cobsen var ikke bekymret, da der kun var tale om et meget lille omfang, og der var allerede
taget kontakt til danpal, der ville løse problemet.
       han var i holmegaard i april/maj 2010, hvor han så på pallerne. det var i princippet al-
le de indpakkede paller, som var angrebet, men han kunne ikke se samtlige paller. han så
også pallerne udenfor, og de så ikke værre ud end andre paller. pallerne, som var taget i
brug, var mere angrebet af skimmel, end pallerne, som stod udenfor. pallerne indendørs var
grønne, hvilket pallerne udendørs ikke var.
       han deltog i mødet den 8. juni 2010 og modtog en rapport fra force technology.
jon jacobsen har forklaret, at han er lagerchef hos ardagh. han stod for kontakten til danpal,
som tog sin begyndelse i december 2009. han rettede henvendelse til danpal, da de havde en
stor ordre til en kunde. han kendte danpal fra tidligere, hvor de havde fået repareret paller.
i 2008 havde ardagh købt paller hos danpal, som de var tilfredse med.
       han var ikke bekymret over beskeden om, at pallerne skulle importeres og var ikke
overrasket over at se tilbuddet fra tyskland. han vidste, at det drejede sig om rigtig mange
paller.
       specifikationen fra danpal vedrørende købet blev udarbejdet på samme måde, som
ardagh havde gjort i 2008. han husker ikke, om de da drøftede fugtindhold.
       han er bekendt med, at branchesædvane ifølge efb15 og epal er under 22 %.
       i forbindelse med købet af de 35.000 paller var det en klar aftale, at tørringen skulle
være 18 %. han havde et møde med stefan paludan, hvor dette blev aftalt.
                                                - 30 -
       ved modtagelsen den 3. marts 2010 af den første leverance foretog de fugtmålinger i
intervallet 6-15 og fra 20 og derover. der er ikke noget fra 6 og nedefter. det er ikke sandsyn-
ligt, at 50 paller har under 6 % fugtindhold.
       indgangskontrollen hos ardagh foregår på den måde, at man kontrollerer mængden
op mod fragtbrevets angivelse, hvorefter man tager pallerne ned og sætter dem på jorden.
medarbejderne er instrueret om at tage ca. 50 fugtprøver - jævnt fordelt og tilfældigt - af
hvert læs. de har nedskrevet proceduren. de skal tjekke pallerne visuelt og kontrollere sam-
lekvaliteten. der står ikke noget specifikt om fugtprocenten. de har en instruks om, at fugten
ikke må overstige 18 % - 20 %
       hvis en medarbejder konstaterer, at noget ligger uden for normen, skal han henvende
sig. de foretager en omfattende kontrol for at undgå samme situation, som opstod i 2007,
hvor de også oplevede problemer med skimmel. de har netop skiftet palleleverandør for at
sikre, at det ikke sker igen.
       de modtog 3 læs den 3. marts 2010, og alle læs blev undersøgt. det var aftalt, at stefan
palludan skulle være til stede. denne gjorde ingen indsigelse mod den måde, hvorpå de fo-
retog målinger. pallerne blev stillet på rækker lige umiddelbart efter målingerne. her stod de
max. et par timer, før de blev de kørt ind under tag. de stod 3-5 dage indenfor, før de blev
taget i produktion. de var købt ind specifikt til ordren fra holland.
       de læssede pallerne af og foretog løbende målinger flere steder på dem. de havde pro-
blemer med nogle af brædderne på pallerne, og nogle af klodserne sad lidt skævt, hvilket de
reklamerede over. hvis de havde konstateret et fugtindhold over bagatelgrænsen, ville de
have sat disse paller til side.
       den anden leverance blev placeret udendørs. her stod de max 24-48 timer, før de blev
taget ind. herefter blev de taget i produktion efter et døgn. ardagh brugte ca. 1.000 paller i
døgnet.
       en truckfører opdagede den 16. april 2010, at der var svamp på pallerne, hvorefter han
ringede til per skov jensen. truckføreren tog 20-30 paller fra. de havde alle stået i lagerhal-
len siden den 3. marts, og det var de palller, som han den 19. april 2010 viste til per skov jen-
sen. denne tilkendegav, at det var danpals problem. dette beroligede ham.
       han husker ikke, om han deltog i mødet den 3. maj 2010, hvor freidhelm haase var til
stede.
                                                - 31 -
      de reklamerede ikke over målingen foretaget den 17. maj 2010, da de på dette tids-
punkt var ophørt med at bruge pallerne. de regnede derfor med, at der ville blive gjort noget
ved sagen. de satte pallerne til side, men han afviste ikke sendingen.
      pallerne, som teknologisk institut så på ved anden besigtigelse den 6. juli 2010, var fra
første læs, som var taget ind 3-5 dage, før de blev taget i produktion.
      de ophørte med at anvende pallerne fra danpal den 26. april 2010, da problemet eska-
lerede. de nåede at tage ca. 12.500 paller i brug.
      de resterende paller samlede de udenfor, hvor de satte dem i karantæne. de blev sat
sammen i store stabler uden for. det er en normal måde at opbevare paller på, og det har ik-
ke givet problemer før. når man får nye paller og sætter dem udenfor, bliver de grålige af
sollys.
      da de blev klar over omfanget, valgte de at standse leverancerne fra danpal. omkring
50 % af de emballerede paller var angrebet. de har ikke talt dem op, men de satte ca. hver
anden palle til side. de så ikke voldsomme angreb på pallerne som stod udenfor.
      på mødet den 8. juni 2010 gik det op for dem, at danpal ikke ville tage ansvaret allige-
vel. per skov jensen havde den 16. april fået et stykke træ med hjem fra en af de paller, som
var indendørs. det var det stykke, som var grundlaget for rapporten af 8. juni fra force
technology. han var klar over, at per skov jensen ville få dette stykke træ undersøgt.
      han fik ikke udleveret rapporten fra force technology, men de besluttede på bag-
grund af denne rapport at få teknologisk institut til at undersøge pallerne.
      beslutningen om at få foretaget en test hos teknologisk institut blev taget den 8. juni
2010, da de havde fået rapporten fra force technology. teknologisk institut var på besøg
den 16. juni 2010, hvor de medbragte avanceret udstyr, som målte langt inde i træet, og som
kunne bestemme træsorten. deres eget udstyr målte ikke helt så langt inde. den første rap-
port fra teknologisk institut omhandlede paller, som havde været emballeret.
      teknologisk institut besigtigede pallerne anden gang, og her så de på paller, som man
havde emballeret den 9. og 10. marts 2010. de undersøgte 12 paller, som var repræsentative
fra den mængde paller, som de havde gemt fra den første leverance.
      han var ansvarlig for ompalleteringen, som foregik ved, at man skar folien af nede
omkring pallen, så pallen kom fri. dernæst kørtes pallen ind i en stationær pallevender, som
vendte pallen om. herefter kunne den angrebne palle fjernes, og man lagde lægge en ny pal-
                                                   - 32 -
le på, hvorefter der blev lagt en ny emballage på, og det hele blev sat ind i en krympeovn.
det tager i alt ca. 7-8 min. for hver palle. det er ikke muligt at gøre hurtigere, da maskinen
ikke kan køre hurtigere. de var under pres, da de skulle levere varer til deres kunde, og de
blev derfor nødt til at få det afviklet hurtigst muligt. på dette tidspunkt var de heller ikke
klar over, hvem der fik regningen til sidst.
       de var nødt til at fjerne al plast på ca. 30 % af pallerne, da nogle kunder ikke ville have
to gange plast på.
       de turde ikke nøjes med ompalletering af kun 50 % af pallerne, da man ikke tager
chancer, når man leverer glas til fødevareindustrien.
       han kan genkende arten og tallene i hjælpebilaget til tabsopgørelsen. det er udgifter,
som udelukkende er afholdt som følge af svamp på de leverede pallerne.
       han kan bekræfte, at de fremlagte lønsedler kun vedrører de fire personer, som blev
ansat midlertidigt. de lavede ikke andet for ardagh og fratrådte igen umiddelbart efter.
       de fremlagte fakturaer vedrører sikkerhedsudstyr og partikelfiltre m.v. partikelfiltrene
er specielle filtre mod pollen, som blev anvendt efter anbefalingen fra teknologisk institut.
       de havde ikke trucks stående, som de kunne anvende, hvorfor de lejede nogle trucks
til formålet.
       den elektriske truck blev brugt til at håndtere pallerne ved pallevenderen og krympe-
maskinen, og gastrucks blev anvendt til at hente pallerne ind. de kunne bære 9 ad gangen.
       de havde ikke en pallevender stående, hvorfor de var nødt til at leje to. de kunne ikke
bruge deres egen krympeovn, da de på grund af hygiejnen ikke kunne tage pallerne med
skimmel derhen, hvor ovnen var placeret.
       de anvendte gasflasker til at håndkrympe, men kunne ikke krympe alle med hånden.
procesgassen blev anvendt til krympeovnen.
       de lejede 8 betonautoværn, som blev sat op omkring krympeovnen. det er et sikker-
hedskrav, som de ikke kunne undlade.
       de sorterede løbende pallerne fra, hvorfor de først til sidst kunne foretage en optælling
af det faktisk anvendte antal folie poser. prisen på folie afregnes i kilo og følger olieprisen.
       vedrørende udgiften til oplagring af paller var de nødt til at leje ekstra lagerplads, da
deres fysiske lagermængde overstiger deres fysiske lagerplads alt efter sæsonen. i disse peri-
ode lejer de ekstra lagerplads. da de havde danpals paller stående, kunne de ikke udnytte
                                               - 33 -
denne plads. de har lejet ekstra lagerplads i hele 2012, og pallerne står der stadig. de råder
selv over 80.000 m² lagerplads.
       deres fjernlager ligger i vordingborg. pallerne som man opbevarede i vordingborg,
arne hansen har forklaret, at han er lagerforvalter hos ardagh. han var til stede ved modta-
gelsen af den første sending den 3. marts 2010. pallerne blev kørt ind i lagerhallen ca. 4 timer
efter aflæsningen.
       den gennemsnitlige opbevaringstid udenfor er 3-4 døgn. det var det længste, pallerne
blev opbevaret ude.
       han deltog i mødet med per skov jensen den 19. april 2010. han var af den klare opfat-
telse, at per skov jensen gav udtryk for, at danpal ville afhjælpe problemet, og at det ville
være på danpals regning. de havde ikke mulighed for at vise per skov jensen samtlige de
angrebne paller. ca. 30-35 % var angrebet på dette tidspunkt.
       da man standsede med at bruge pallerne den 26. april 2010, blev pallerne leveret efter
denne dato opbevaret udendørs. de blev stablet op på sædvanlig vis.
       de opbevarer paller på flere forskellige lokationer, og ardagh har varer stående på pal-
ler fra både danpal og andre leverandører.
       pallerne placeret udendørs er sat på et par blokke. de konstaterede også angreb på dis-
se paller, men ikke i samme kraftige omfang. de havde mindre pletter, hvorimod pallerne
indendørs havde kraftige belægninger med lange hår. pallerne indendørs så ud som på de
fremlagte billeder.
       ardagh ansatte fire ekstra medarbejdere. han instruerede dem. ardagh indkøbte par-
tikelfiltre, men medarbejderne brugte egne masker. de fire medarbejdere lavede ikke andet
arbejde end ompalletering. de fratrådte igen i december, hvor processen blev afsluttet.
       ompalleteringen tager ca. 5-6 min. i alt for hver palle. de blev dog mere effektive ef-
terhånden. de havde ingen interesse i at gøre det dyrere end nødvendigt.
stefan paludan har forklaret, at han blev ansat i danpal den 1. juni 2006. han har ansvaret for
køb og salg af paller.
       han modtog den 20. januar 2010 en mail fra jon jacobsen, der ville gerne købe nogle
paller, men specificerede det ikke yderligere.
                                                - 34 -
       han sendte ardagh et tilbud på paller fra tyskland. forud for dette tilbud havde ar-
dagh fået et tilbud på en tilsvarende palle, som blot var produceret på danpals fabrik i fak-
se. prisen var for høj, hvorfor de kom til at arbejde med tilbuddet var tyskland.
       pallen, som ardagh bestilte, var en speciel engangspalle, som er en tysk standardpalle,
der afviger i dimensionerne fra europallen.
       han talte med jon jacobsen om tilbuddet og var nede hos ardagh et par gange, hvor
han fortalte om pallen fra tyskland. jon jacobsen sagde, at pallerne skulle have et max. fugt-
indhold på 18 %. dertil svarede han, at pallerne fra tyskland er ”kammergetrocknet” lige-
som europallen. det vil sige, at niveauet er branchefastsat til 22 % med et udsving op til 26
%. jon jacobsen sagde, at det havde de prøvet før, og det var fint nok.
       i tilbuddet er der om kvalitet anført varmebehandlet træ og ikke noget om tørring, da
det er en standardtørring. espm mærket er vigtigt for at kunne transportere pallerne rundt
omkring i verden. de har ikke talt mere om det.
       han bestilte herefter pallerne hos bassum, hvor de har købt ca. 360.000 paller før uden
at modtage reklamationer. han sagde til bassum, at det var vigtigt, at pallerne var tørret ind.
       ardagh var gjort bekendt med, at pallerne blev transporteret direkte fra bassum til ar-
dagh. pallerne bliver transporteret i gardintrailere pga. deres læsseforhold. ingen af pallerne
er transporteret på åbent lad.
       pallerne blev ikke kontrolleret i tyskland, da han i stedet aftalte med jon jacobsen, at
han ville være til stede hos ardagh ved første levering, som han mener, fandt sted den 2.
marts 2010. de tog 50 målinger, hvilket han finder tilstrækkeligt omfattende.
       han, peter gunnarson, 2-3 lagerfolk og jon jacobsen undersøgte de to modtagne læs.
det foregik på den måde, at andet læs blev taget ned, hvorefter de undersøgte pallerne visu-
elt, og de målte dimensionerne. de målte fugtigheden ved at stikke en fugtmåler ind forskel-
lige steder på pallerne. det er ikke sædvanligt at undersøge så mange paller, men de var til-
fredse efter undersøgelserne. der var nogle kommentarer til samlekvaliteten. han tog nogle
billeder og kontaktede bassum, da dette skulle forbedres.
       det er samlekvaliteten, han hentyder til i mailen af 2. marts 2010 til jon jacobsen og ik-
ke til fugtindhold. han sendte mailen samme eftermiddag, hvor han havde deltaget i under-
søgelsen af første leverance.
                                                  - 35 -
       han meldte tilbage til bassum, at pallerne var generelt pæne og sagde, at det var meget
vigtigt, at de blev ved med at tørre til 22 %. ardagh havde meget fokus på fugtigheden, og
derfor talte han med bassum om vigtigheden af tørringen.
       han besøgte jon jacobsen i forbindelse med en leverance et par dage senere for at sikre
samlekvaliteten. han husker ikke, om han overværede fugtundersøgelser ved dette besøg.
       danpal modtog ingen reklamationer over for højt fugtindhold. han spurgte flere gan-
ge til pallernes kvalitet, og svaret var, at de var fint tørre.
       efter konstatering af skimmel deltog han i et møde i maj 2010 med per skov jensen og
friedhelm haase fra bassum. jon jacobsen deltog sammen med nogle lagerfolk. de blev
præsenteret for nogle paller, som stod udenfor. der stod ca. 5-6.000 paller. der var vand på
pladsen, og pallerne stod i vand. friedhelm haase virkede opgivende over for de forhold,
hvorunder pallerne blev opbevaret.
       jon jacobsen viste dem rundt og bestemte også, hvilke paller de skulle se på. indenfor
så de en palle, som var pakket ind i plast. der var noget mug på pallen.
christian lisberg har forklaret, at han er meddirektør i danpal. han var ikke med til at indgå
aftalen med ardagh, og han blev først bekendt med problemet i april 2010, hvor per skov in-
formerede ham.
       han deltog i en besigtigelse omkring den 10. maj 2010 sammen med per skov jensen,
jon jacobsen og en truckfører. pallerne, som de så på, stod ude i en lagerhal. de blev præsen-
teret for ca. 20-30 paller, som var emballeret. der var mug på pallerne, og muggen befandt
sig på undersiden af pallen. der var plast rundt om pallerne, som stod stablet op i 3 lag. de
lavede ingen fugtmålinger på dem.
       udenfor så de også paller, som stod i en blok langs en hal ude i det fri. der var ikke
noget tag henover. de stod meget tæt. der var ikke vådt på pladsen den pågældende dag.
det handler om at få luft igennem pallerne, men de stod meget tæt op mod en hal. en del af
pallerne var kapslet inde. der var ca. 5.000 paller udenfor, hvorpå der stod nordic. det var
en bestemt del af leverancen, der var mærket med nordic.
       han gjorde opmærksom på, at pallerne var opbevaret forkert. han husker ikke, hvad
jon jacobsen sagde til det. pallerne udenfor var ikke angrebet af skimmelsvamp. de tjekkede
                                                 - 36 -
rigtig mange paller denne dag. jon jacobsen deltog ikke i kontrollen, men de havde hjælp fra
en truckfører til at få sat stablerne ned.
       de havde hver en fugtmåler, som de stak ind i alle brædderne på pallerne. hvis de
målte over 22 %, satte de et kryds på den. så hev truckføreren den fra. en kollega foretog re-
sten af målingerne. de var der selv i en dag, og derefter tog stig brandsberg derned for at
måle.
       tilsammen fandt de ca. 10 stakke paller med krydser på. det svarer til 160-170 paller,
som blev transporteret til karlslunde, hvor de blev sat på deres lager under halvtag. de 10
stakke har ikke udviklet skimmelsvamp.
stig brandsborg har forklaret, at han er pallesmed hos danpal, hvor hans arbejdsopgaver be-
står i at reparere paller.
       han var hos ardagh i maj 2010, hvor opgaven gik ud på at måle fugtighed i nogle pal-
ler, som var stillet frem. de stod i en stor blok op af en bygning. der stod ca. 5.000 paller,
som han undersøgte for fugt i samtlige brædder. han fik hjælp af en truckfører.
       kriteriet var, at han skulle sætte et kryds, hvis der var en fugtighed på over 22 %,
hvorefter truckføreren satte dem til side. han satte kryds på ca. 140-150 paller i løbet af 4 da-
ge. det var generelt bundbrædderne, der var fugt i.
der er fremlagt en erklæring af 8. marts 2013 om, at parterne er enige om, hvad vidnet
friedhelm haase fra bassum ville have forklaret. af erklæringen fremgår følgende:
       ”1.    det lægges til grund, at friedhelm haase forklarer, at sagens bilag e er retvisen-
       de og angiver, at pallerne har gennemgået en tørreproces (i tillæg til en varmebehand-
       ling imod insekter m.v.), og at de er nedtørret til de procenter, som er angivet i bilaget.
       2.    det lægges til grund, at friedhelm haase forklarer, at der samen med de af sagen
       omhandlede paller er nedtørret paller til andre kunder, som ikke har reklameret over,
       at disse paller havde en for høj fugtighedsprocent, eller at disse paller har fået skim-
       melsvamp.”
parternes synspunkter
                                                  - 37 -
ardagh har gjort gældende, at det mellem parterne var aftalt, at pallerne skulle leveres med
maksimalt 18 % fugtighed. dette er forklaret af jon jacobsen, men bestridt af stefan paludan,
som har forklaret, at træet ville blive leveret ”kammergetrocknet”. det afgørende er imidler-
tid ikke, hvad parterne har aftalt, men derimod om de leverede paller er tørret tilstrækkeligt
ind, så de ikke udvikler skimmelsvamp.
       ardagh må være berettiget til at modtage paller, som kan bruges til det formål, der
forventes af køber, jf. princippet i købelovens § 76.
       den første levering skete den 3. marts 2010, og ardagh foretog en grundig indgangs-
kontrol, som ikke viste generel for høj fugtighed. det første læs blev kørt indenfor ganske få
timer efter modtagelsen og blev taget i produktion efter 3 til 5 dage. efter den 26. april 2010
blev der ikke taget flere paller ind til produktion, hvorfor de resterende paller blev opbevaret
udendørs. da pallerne udviklede skimmelsvamp, uanset om de blev opbevaret inde eller
ude, må det lægges til grund, at pallerne var væsentligt mangelfulde ved leveringen til ar-
dagh. der henvises til, at pallerne blot gennemgik en varmebehandlingsproces til bekæmpel-
se mod skadedyr, hvorved pallerne blot blev opvarmet til 56 grader i 30 minutter, og at den-
ne behandling ikke var tilstrækkelig til at tørre kernen. pallerne er derfor ikke blevet ”kam-
mergetrocknet”, men har alene gennemgået en varmebahandling.
       tony arwidsson har forklaret, at tørretiden for en palle ligger på omkring 3-4 dage, og
per skov jensen har forklaret, at tørretiden er omkring 5 dage. hjælpebilaget fra bassum vi-
ser, at flere paller er blevet tørret i mindre end 2 dage, hvilket er alt for lidt.
       force technology konkluderer, at opfugtning ikke kan ske ved kortere opbevaring
udendørs. da pallerne maksimalt blev opbevaret udendørs i 24 til 48 timer, er der ikke ført
bevis for, at der er sket en efterfølgende opfugtning. hertil kommer, at det af udskriften fra
dmi fremgår, at der ikke faldt nedbør i perioden fra den 8. marts til den 14. marts 2010.
       træet, som force technology undersøgte, ikke kan have været udsat for efterfølgende
opfugtning, da der var tale om en prøve fra en af de første paller, som aldrig stod udenfor.
       herefter har ardagh løftet sin bevisbyrde for, at pallerne havde et fugtindhold på over
principalt 18 %, subsidiært 22 %, hvorfor de var mangelfulde, og at manglerne var oprindeli-
ge.
                                                - 38 -
       skønsmanden har ved besvarelsen af danpals spørgsmål 5 konkluderet, at det ville
være ”svært liten” mulighed for udvikling af skimmelsvamp, hvis pallerne var leveret med
en maksimal fugtighed på 22 %.
       ved besvarelsen af danpals spørgsmål 6 konkluderede skønsmanden, at dobbeltlæg-
ning af paller i en tørringsproces ville medføre markant forøget forskel i fugtiggradienten
mellem træets indre og ydre ved kun 60 timers tørring, og der henvises til, at den angivelige
”tørringsproces” foregik i ”batches” af normalt 1.792 paller ad gangen.
       ved besvarelsen af danpals spørgsmål 9 konkluderede skønsmanden, at svampesporer
findes overalt, og at det ikke er afgørende, om paller opbevares i nærheden af angrebne pal-
ler eller ej. tværtimod konkluderede han, at de tre parametre for udviklingen af skimme-
svamp var fugtighed, temperatur og næringsstoffer.
       dernæst konkluderede skønsmanden ved besvarelsen af ardaghs spørgsmål 1, 2 og 4,
at fibermætningspunktet for de benyttede træsorter vil ligge i området 28-30 %, og at målin-
ger, som de konstaterede over fibermætningspunktet, umuligt ville kunne lade sig gøre, hvis
pallerne var blevet leveret med fugtigheder på 18 % til 22 %.
       det fremgår af besvarelsen af ardaghs spørgsmål 5, at muligheden for svampevækst
ved 5-sidig plastemballering, ved korrekt nedtørring til maksimalt 18 % fugtighed, ville være
”svært lav”, at chancerne ville øges ved levering af paller med 22 % fugtighed, mens paller
med højere fugtighed end 22 % ville forøge chancerne for svampevækst betydeligt.
       den omstændighed, at pallerne var stablet, ændrer ikke herpå, idet trucken laver to
store huller i emballeringen.
       det må endvidere betragtes som en mangel, hvis en palle ikke kan tåle plastemballe-
ring de første 6 måneder.
       det er dernæst afgørende, at skønsmanden ved besvarelsen af ardaghs spørgsmål 6
konkluderede, at nedtørring normalt vil medføre en fugtighedsgradient, der tilsiger stigende
fugtighed fra overfladen og ind mod centrum af træet, mens en nedtørring med efterfølgen-
de opfugtning vil medføre forhøjet fugtighed i overfladen og mindre fugtighed i centrum.
       teknologisk institut målte fugt i 2,5 centimeters dybde og målte op til 39 % fugt ved
første besigtigelse og 46 % ved anden besigtigelse. fugten var højest i træets kerne og lavest i
træets ydre, hvilket ikke ville være muligt, hvis træet oprindeligt havde været korrekt tørret
og derefter var blevet udsat for genopfugtning som følge af ukorrekt opbevaring.
                                                - 39 -
       stikprøverne, der blev foretaget mellem de stablede pallers flade brædder i træets kan-
ter, viste ikke tegn på for højt fugtindhold. det for høje fugtindhold kunne ikke konstateres,
uden at der blev foretaget boringer på op til 2,5 cm inde i træet.
       danpal gjorde ikke indsigelse mod de af ardagh foretagne målinger, som har været
helt sædvanlige. dybdeboringer på op til 2,5 cm er ikke sædvanlige ved almindelig ind-
gangskontrol.
       herefter må pallerne anses for at have været væsentligt mangelfulde. manglerne var
oprindelige og gennemgående, manglerne var skjulte, og opfugtning ikke kunne være sket
som følge af ukorrekt opbevaring eller indpakning i plast. ardagh var derfor berettiget til at
hæve handlen og kræve erstatning for sit tab.
       som følge heraf skal ardagh frifindes for den af danpal selvstændigt nedlagte på-
stand.
       da ardagh reklamerede straks, skimmelangrebet blev opdaget den 16. april 2010, er
der sket rettidig reklamation. ardagh fulgte op på reklamationen ved brevet af 24. juni 2010,
hvor de tog forbehold for at hæve handlen.
       ardaghs tab udgør i alt kr. kr. 3.223.653,79, idet ardagh, som følge af de mangelfulde
paller og udviklingen af skimmelsvampeangrebet, har været nødsaget til at foretage omem-
ballering af samtlige de produkter, der efter endt produktion har været placeret på paller le-
veret af danpal.
       ardagh har dokumenteret sit krav ved fakturaer m.v. ardagh kunne ikke anvende sin
egen krympeovn, da dette ville medføre stop af ardaghs egen produktion. dernæst var ar-
dagh nødsaget til at leje yderligere lagerplads i 2011 og 2012.
       der foreligger årsagssammenhæng og adækvans, idet det må anses for påregneligt, at
det er en mangel, når glas, der anvendes til fødevareindustrien, angribes af skimmel.
       det bestrides, at ardagh ikke har iagttaget sin tabsbegrænsningspligt. ardagh har altid
opbevaret sine paller på den måde, som skønsmanden har anført, ikke var optimal. hertil
kommer, at skimmelangrebet ikke skyldes forkert opbevaring.
       danpal har dernæst ikke løftet bevisbyrden for, at pallerne ville have haft en anden
værdi, såfremt de var blevet opbevaret anderledes. ardaghs salg er samlet set sket mest for-
delagtigt for danpal.
                                                   - 40 -
       ardagh er berettiget til at hæve købet, uanset at ardagh ikke kan tilbagelevere pallerne
i væsentlig samme stand. ardagh opbevarede pallerne på danpals vegne, som ikke har øn-
sket at stille sikkerhed for at få disse frigivet, hvorfor ardagh var berettiget til at sælge dem,
jf. købelovens § 57, stk. 2.
danpal har gjort gældende, at aftalegrundlaget mellem parterne ikke omtaler en nærmere
bestemt fugtighedsprocent i pallerne. danpal bestrider, at der er indgået en mundtlig aftale
om, at pallerne skulle nedtørres til 18% fugtighed. jon jacobsen har forklaret, at en sådan
aftale er indgået, mens stefan paludan har forklaret, at han afviste, at dette kunne lade sig
gøre. det er således ikke dokumentation for en sådan aftale.
       der foreligger ikke anden skriftlig dokumentation end den specifikation, hvor der ale-
ne er angivet en tegning af en standardpalle med dimensioner.
       ardagh kunne dermed alene forvente at modtage en standardpalle.
       en eventuel fugtighedsprocent beror alene på parternes aftale og således de specifika-
tioner, som køber har fastsat. for returpaller som europaller er der dog angivet en standard
efter epal på 22 % fugtighed, men således at der accepteres op til 26 % fugtighed, som vil
blive betragtet som en mindre mangel.
       ardagh, som er del af en stor koncern, har haft al mulig grund til at sikre, at målinger-
ne skete i centrum af træet. de råder over ekspertise og kunne have specificeret kravene til
fugtprocenten.
       danpal har ikke garanteret, at pallerne kunne anvendes til et nærmere bestemt formål,
og danpal var ikke bekendt med, at pallerne skulle anvendes til produkter i fødevareindu-
strien.
       samtlige paller blev efter aftale mellem ardagh og danpal leveret direkte fra bassum,
hvilket er helt sædvanligt, når der som her er tale om meget store mængder paller. ardagh
var klar over, at danpal ikke foretog nogen undersøgelser af pallerne inden levering.
       ardagh kontrollerede 11 % af samtlige paller i form af fugtmålinger og foretog således
en endog særdeles omfattende undersøgelse. en så omfattende undersøgelse indebærer sta-
tistisk set, at den er eller burde være udtryk for fugtprocenten i samtlige de leverede paller.
ardagh foretog målinger overalt på pallen og har accepteret disse målinger.
                                                 - 41 -
       det fremgår af måleresultaterne fra den 3. marts 2010, at ardagh i en række tilfælde
konstaterede fugtighedsprocenter i pallerne, som oversteg den fugtighedsprocent på 18 %,
der af ardagh påstås mundtligt aftalt mellem parterne. der er eksempelvis konstateret fug-
tighedsprocenter på over 28 på flere kontrolsedler.
       dette førte imidlertid ikke til reklamationer over for danpal, ligesom det ikke medfør-
te, at ardagh øgede antallet af stikprøver, som normalt var 50 målinger pr læs.
       jon jacobsen har bekræftet, at ardagh ikke reklamerede over de for høje fugtmålinger.
derimod påpegede man først problemerne den 16. april 2010, hvilket må betragtes som for
sen reklamation, da flere af målingerne den 3. marts lå over 18 %.
       ardagh har undersøgt 3.000 paller uden at reklamere over en eneste palle. af samme
årsag blev det afvist, at der kunne rejses krav mod palleproducenten i anledning af en for høj
fugtighedsprocent og dermed afvist, at manglerne var skjulte ved leveringen.
       den omstændighed, at ardagh har undladt at reklamere, har væsentlig betydning for
tabet, idet danpal ikke har fået mulighed for at standse leverancerne eller udbedre mangler-
ne.
       såfremt sø- og handelsretten finder, at ardagh har reklameret rettidigt, gør danpal
gældende, at ardagh bærer bevisbyrden for, at pallerne skulle være mangelfulde. denne
bevisbyrde er ikke løftet.
       ardagh foretog en omfattende indgangskontrol, som ville eller burde have vist en for
høj fugtighed, hvis denne havde været til stede.
       bassum er en topprofessionel producent af paller i tyskland. de foretager ikke kun
varmebehandlinger, men også tørring af træet. måleresultaterne fra bassum er derfor ikke
udtryk for en almindelig varmebehandling, men derimod udtryk for, at pallerne har gen-
nemgået en tørreproces i tillæg til en varmebehandling, hvilket også fremgår af erklæringen
vedrørende friedhelm haase. dernæst fremgår det af erklæringen, at bassum ikke har mod-
taget reklamationer over andre paller, som stammer fra samme tørreproces.
       det eneste skriftlige bevis for, at danpal skulle have leveret mangelfulde paller er rap-
porterne fra teknologisk institut, indhentet hhv. den 21. juni 2010 og 6. juli 2010. rapporter-
ne er ensidigt indhentet efter, at tvisten var en realitet.
       danpal bestrider ikke, at de af teknologisk institut udførte målinger på 12 paller er
korrekte, men bestrider, at der er grundlag for i rapporterne at konkludere, at samtlige de af
                                                  - 42 -
sagen omhandlede paller havde et for højt fugtindhold ved modtagelsen. dette er udeluk-
kende baseret på de oplysninger, som teknologisk institut har modtaget fra ardagh om, at
pallerne er fra lastbilen er taget direkte ind i ardaghs produktionslokaler.
      samtlige vidneudsagn bekræfter, at pallerne, som var opbevaret indendørs, var hårde-
re angrebet, end de paller, som blev opbevaret udendørs.
      det er ikke dokumenteret, at 50 % af pallerne var angrebet af skimmel, idet pallerne
ikke er optalt. man har alene baseret sit krav på det antal paller, som ardagh valgte at om-
emballere. ardagh burde i stedet have sikret sig bevis ved at foretage en optælling.
      danpal har på foranledning af ardagh haft adgang til at undersøge pallerne forud for
ophævelsen ved tre lejligheder, den 19. april 2010, den 3. maj 2010 og den 25. maj 2010.
      ved den første besigtigelse foreviste ardagh 35 paller, som var angrebet af
mug/skimmelsvamp, og som var emballeret.
      efter danpals besøg den 3. maj 2010 foretog danpals medarbejdere en fuldstændig
fugtopmåling af alle brede brædder på de ca. 6.000 paller, som var mærket ”nordic”, og som
henstod fra de første leverancer. pallerne var placeret op af en bygning uden overdækning
og direkte på jorden. det må lægges til grund, at ardagh blev gjort opmærksom på, at pal-
lerne blev opbevaret forkert, men foretog sig intet i den anledning.
      resultatet af fugtmålingerne var, at der alene blev konstateret 168 brædder med en
fugtighed på over 22 %. alle disse brædder var bundbrædder på de paller, der havde stået
nederst i stakkene. disse paller blev omgående fjernet og optørret af danpal. disse paller har
ikke udviklet mug/skimmelsvamp efterfølgende.
      skønsrapporten er det eneste uvildige bevis i sagen, og det kan ikke på baggrund af
rapporten konkluderes, at pallerne var mangelfulde ved leveringen.
      skønsrapporten fastslår tillige, at pallerne har været opbevaret forkert – uden beskyt-
telse mod vejrliget og uden tilstrækkelig cirkulation.
      ved besvarelsen af danpals spørgsmål 10 konkluderer skønsmanden, at skimmel dan-
nes på overfladen, og såfremt fugtigheden holdes lav i overfladen, vil der ikke dannes
skimmel, selvom fugtigheden i kernen af træet er for høj.
      ved besvarelsen af danpals spørgsmål 8 konkluderer skønsmanden, at plastemballe-
ring er uheldig, når træfugtigheden overstiger 17-18 %, og når pallerne opbevares ved uden-
dørs temperatur, som tilfældet er ved en åben hal.
                                                 - 43 -
       flere af pallerne var stablet oven på hinanden, hvorfor de i realiteten havde en 6-sidet
emballering. det har derfor haft en betydning for udviklingen af svamp, at pallerne blev em-
balleret.
       skønsmanden anfører videre i svaret på ardaghs spørgsmål 10, at det er urealistisk at
fugtigheden kan nå 39 %, hvis ikke der har været en påvirkning udefra.
       det gøres gældende, at emballeringen af pallerne i plastfolie, hvorved træet ikke kan
ånde, medfører forøget risiko for mug/skimmelsvamp, jf. skønsrapporten, og således kan
have været årsag til dannelse af mug/skimmelsvamp. herefter har ardagh ikke løftet bevis-
byrden for, at danpal har leveret mangelfulde paller.
       danpal har bestridt det af ardagh opgjorte tab og gjort gældende, at ardagh ikke har
opbevaret pallerne korrekt, og at dette således har medført en betydelig værdiforringelse af
disse, uanset om det konstateres, at nogle paller har udviklet mug/skimmelsvamp. ardagh
har dernæst ikke iagttaget sin tabsbegrænsningspligt ved at opbevare pallerne korrekt efter,
at den forkerte opbevaring blev påtalt af danpal og bassum og end ikke efter, at det er blevet
påtalt i skønsrapporten.
       ardagh er ikke berettiget til at få købesummen tilbage, da ardagh ikke kan tilbagele-
vere det modtagne i væsentlig samme stand.
       omfanget af manglerne er ikke dokumenteret, ligesom der ikke foreligger dokumenta-
tion for det beløb, som ardagh påstår at have solgt pallerne for.
       ardagh valgte at ompalletere et meget stort antal paller uden at anmode en skøns-
mand om at vurdere, om udgifterne var rimelige.
       hertil kommer, at ardagh tilsyneladende har emballeret et meget stort antal paller
efter, at skimmelsvamp var konstateret på pallerne. omkostninger, som af ardagh påstås at
være afholdt til ompalletering, vedrørende disse paller kunne således være undgået.
       det opgjorte tab er udokumenteret, herunder også for så vidt angår dets sammenhæng
til den påståede ompalletering, ligesom tabet er upåregneligt.
       ardagh er herefter forpligtet til at betale restkøbesummen for de modtagne paller.
sø- og handelsrettens afgørelse
                                                 - 44 -
hverken i korrespondancen før tilbuddets afgivelse eller af selve tilbuddet fremgår, at pal-
lerne skulle have en tørhedsgrad på maksimalt 18 %. efter de afgivne forklaringer må det
lægges til grund, at det er blevet drøftet på mødet mellem jon jacobsen og stefan paludan
forud for tilbuddets afgivelse, hvor stefan paludan tilkendegav, at pallerne ville have en fug-
tighed omkring 22 %, samt at de var ”kammergetrocknet”. efter bevisførelsen findes det der-
for ikke godtgjort, at der er indgået en aftale om, at den maksimale fugtighed skulle være 18
%.
      det må herefter lægges til grund, at dan-pal alene var forpligtet til at levere paller, der
opfyldte den normale branchestandard, som anses at være en fugtighedsgrad omkring 22 %.
      ved modtagelsen af pallerne foretog ardagh dels en visuel kontrol, dels kontrolmålin-
ger. disse målinger viste, at kun ganske få paller havde en fugtighed på mere end 22 %, og
målingerne gav da heller ikke anledning til umiddelbar reklamation. først den 16. april 2012
konstateredes der skimmelsvampeangreb på allerede ibrugtagne paller, der stod plastembal-
lerede i hallen. efter at der var foretaget reklamation på grund af angreb af skimmelsvamp i
paller, foretog dan-pal målinger, der viste, at 168 paller af samtlige paller havde en fugtig-
hedsgrad på over 22 %. disse paller tog dan-pal med tilbage, og ingen af disse har efter det
oplyste efterfølgende udviklet skimmelsvamp. efter det oplyste har der heller ikke været
skimmelsvampeskader på det parti, der ikke blev aftaget af ardagh.
      efter de målinger, der foreligger fra producenten bassum, og som der ikke findes
grundlag for at betvivle, blev træet tørret ned til en fugtighedsgrad på max. 20 % og med et
gennemsnit på 15 %. det må lægges til grund, at målingerne er repræsentative, da der er tale
om en processtyret produktion.
      ved teknologisk instituts besigtigelse den 6. juli 2010 blev der målt fugtighedsgrader
mellem 18 og 46 %, størst i midten af brædderne og lavest på overfladen.
      af skønsmandens besvarelse fremgår, at det er fugtigheden i overfladen, der er afgø-
rende for svampedannelsen, og såfremt fugtigheden i overfladen holdes lav, vil der ikke
dannes svamp, selvom træfugtigheden i centrum af træet er høj. hvis fugtigheden transpor-
teres væk fra pallerne, når den vandrer fra det indre og ud, vil sandsynligheden for svampe-
dannelse være ringe. skønsmanden nævner, at der i nyproducerede paller vil være en vis
fugtighedsgradient afhængig af, hvor lang tid der er gået fra produktion til evt. plastembal-
lering, og at den luftfugtighed, der befinder sig i de indre dele af træet ikke bliver transporte-
                                               - 45 -
ret bort, når der er sket plastemballering, hvilket vil føre til øget luftfugtighed med større ri-
siko for svampedannelse. ved emballering af pallerne konstaterer skønsmanden, at der er
større risiko for svampedannelse, men at denne risiko ved 5-sidet emballering med tilstræk-
kelig luftudskiftning i den emballerede palle er lav.
       herefter findes ardagh ikke at have godtgjort, at der forelå en skjult mangel ved de le-
verede paller, hvorfor dan-pal frifindes.
       da det er ubestridt, at ardagh ikke har betalt for samtlige paller, der er leveret til ar-
dagh, tages dan-pals selvstændige påstand til følge.
efter sagens omfang og resultat skal ardagh til dan-pal betale sagsomkostninger, der fast-
sættes med 200.000 kr. til dækning af advokatomkostninger og 31.900 kr. til dækning af rets-
afgift og 128.366,28 kr. til dækning af positive afholdte omkostninger, herunder omkostnin-
ger ved syn og skøn.
                                      thi kendes for ret:
dan-pal a/s frifindes.
ardagh glass holmegaard a/s skal inden 14 dage betale dan-pal a/s 1.316.024 kr. med til-
læg af procesrente fra den 13. oktober 2010 samt sagsomkostninger med 360.266,28 kr.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
  søren rathmann                      mette christensen                 thorkil juul jensen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                                   sø- og handelsretten, den
