                                           udskrift
                                                af
                              østre landsrets dombog
                                         ____________
                                              dom
afsagt den 9. marts 2018 af østre landsrets 8. afdeling
(landsdommerne bo østergaard, frosell og lars holm (kst.)).
8. afd. nr. b-1930-16:
a v/værge b
(advokat brian pihl pedersen)
mod
ankenævnet for patienterstatningen
(advokatfuldmægtig nynne marie brandt (prøve))
glostrup rets dom af 21. juli 2016 (bs 10b-1709/2015) er anket af a ved værgen b med
endelig påstand om principalt, at indstævnte tilpligtes at anerkende, at afgørelsen af den 17.
februar 2015 truffet af indstævnte er ugyldig, subsidiært om hjemvisning.
indstævnte, ankenævnet for patienterstatningen, har påstået stadfæstelse.
supplerende sagsfremstilling
af astrid marie sehesteds journalnotat af 10. maj 2005 fremgår blandt andet følgende:
      ”…
      a møder med plejefar og plejemor til svar på mr-skanning. denne viser desværre
      vækst af tumor. sagen har været diskuteret med neurokirurgerne, og de vil gerne
      tilbyde reoperation. alle er forståeligt nok kede af denne besked, både a og
      plejeforældre accepterer operation.
      …”
                                                 - 2 -
af flemming find madsens notat i journalen af 12. maj 2005 om ”samtale med
[pleje]forældre” fremgår blandt andet, at disse er blevet orienteret om operationsrisici,
og at ”forældrene er helt indstillet på dette.”
i astrid marie sehesteds journalnotat af 25. maj 2015 anføres blandt andet:
       ”…
       vedrørende forældremyndigheden og tilladelse til operationen:
       det er faktisk as biologiske mor der har forældremyndigheden. ifølge herlev
       kommune har hendes plejeforældre, som har den udøvende forældremyndighed i
       det daglige godt kunne give tilladelse til operation, men as mor har krav på at
       blive informeret.
       …”
af sammes notat af 30. maj 2005 i journalen fremgår, at m har givet skriftligt samtykke
til operationen.
l. lykke thomsen noterede den 11. juni 2005 vedrørende lumbalpunktur følgende i
journalen:
       ”(-) kl. 06.45:
       plejeforældrene orienteret om vores diagnostiske overvejelser og om at vi mener
       at der er indikation for lbp for at udelukke meningitis. plejefaderen modsætter sig
       lbp under enhver form både taget i ga, lattergas og med emla-creme, da plejefar
       ikke mener at a har meningitis og fordi a har nåleskræk han er sikker på at
       hendes symptomer skyldes minirin-mangel.
       forklares igen, om vores overvejelser og om at fire læger har konf. ang. a og alle
       fire læger mener at a bør lumbalpunkteres for at udelukke meningitis. derudover
       forklares det at det ikke er ufarligt at overse meningitis. begge plejeforældre har
       forstået vores information og er helt klar over konsekvenser ved at sige nej til us.
       begge plejeforældre siger de har fælles forældremyndighed og at de er enige i
       deres beslutning.
       …”
forklaringer
der er for landsretten afgivet supplerende forklaringer af a og supplerende vidneforklaringer
af b og c. der er endvidere afgivet vidneforklaring af astrid marie sehested og per krebs.
a har supplerende forklaret blandt andet, at hun nu er 25 år. hun har boet hos c og b hele sit
liv og betragter dem som sin mor og far. hun bor nu igen hos dem, fordi bostedet ikke kunne
finde ud at medicinere hende. det er noget, hun har aftalt med c og b.
                                               - 3 -
b har supplerende forklaret blandt andet, at lægerne sagde, at der var vækst i svulsten, og at
det derfor var nødvendigt med en ny operation. ved mødet deltog hun og hendes ægtefælle.
de kontaktede per krebs for at orientere ham. per krebs deltog ikke i mødet. de gav ikke
samtykke til operationen hverken den 10. eller 12. maj 2005. de to lægers journalnotater
herom er urigtige. hun sagde under mødet den 10. maj 2005, at kommunen skulle inddrages.
den 6. juni 2005 havde de en lang samtale med flemming madsen. han forsøgte at forklare
situationens alvor. han kunne ikke sige, hvordan det ville være efter operationen, men
beskrev risikoen. de havde på det tidspunkt været i dialog med kommunen om det, og de
kunne ikke selv give samtykke til operationen. det er korrekt, at de har sagt, at de ikke ville
gå med til lumbalpunktur, men de har ikke sagt til lægen, at de havde ”fælles
forældremyndighed”, som det fremgår af journalen. kommunen blev først efterfølgende
orienteret herom. a er aldrig gået alene til læge og har ikke været på hospital uden, at i det
mindste én af dem var med. hun var ikke med hos øjenlægen den 5. august 2005, men har på
et tidspunkt sagt til ham, at det ikke var godt med forringelsen af as syn. som plejeforældre
kunne de ikke træffe beslutninger vedrørende a, og de havde en løbende dialog med per
krebs. as mor tog fx beslutning om, at a skulle være kortklippet. kommunen skulle også
spørges om afholdelse af udgifter til as fritidsaktiviteter. dåb og konfirmation måtte as mor
give tilladelse til. de havde ingen indflydelse på as medicinering. de var fx imod den
behandling med ritalin, som hun modtog. moderen har også givet samtykke til i hvert fald én
handleplan vedrørende a. normalt fik de alene mundtlige orienteringer, men så ikke relevante
dokumenter. hun havde tavshedspligt. derfor kunne hun ikke gå videre med oplysninger.
c har supplerende forklaret blandt andet, at han ikke kunne tage stilling til spørgsmålet om
reoperation. han var kun interesseret i, at a skulle blive rask. de havde ingen
beslutningskompetence. det var kommunen, der skulle tage stilling til reoperation. han kan
ikke huske forløbet nærmere. han sagde til en læge, at de ikke kunne give tilladelse til
lumbalpunktur. det er forkert, når det af journalen fremgår, at de modsatte sig lumbalpunktur.
informationer om a fik de mundtligt fra kommunen og en sjælden gang fra hendes moder.
bortset fra oplysningspligten over for kommunen havde de tavshedspligt.
astrid marie sehested har forklaret blandt andet, at hun havde arbejdet nogle år på
afdelingen, da a blev opereret. hun husker as plejeforældre. hun har haft lejlighed til at
genopfriske sin erindring ved at gennemgå sine egne journalnotater. plejeforældrene
                                              - 4 -
accepterede operationen, men hun husker ikke samtalen i detaljer. det har formentlig været
plejeforældrene, der har oplyst hende om, hvem der kunne give samtykke. hvis hun havde talt
med kommunen, havde hun formentligt noteret det i journalen. hun havde ét møde med as
mor. der var ingen nedskrevne, faste procedurer på afdelingen for situationer, hvor der var
plejeforældre involveret. lejlighedsvis sikrede afdelingen sig samtykke til operation på skrift.
det skete ved denne lejlighed. efter operationen var der komplikationer, herunder med synet.
der var tale om kendte komplikationer. hun har efter anmodning afgivet en statusattest til
herlev kommune.
per krebs har forklaret blandt andet, at han ikke længere er familieplejekonsulent i herlev
kommune. af uddannelse er han socialrådgiver. han fulgte som konsulent as plejeforældre.
a var nok omkring 10-12 år, da han overtog sagen. da svulsten blev opdaget, var han på
sagen. det var indviklede regler, der skulle anvendes. hans opgave var at støtte, og han havde
løbende dialog med familien. han havde beslutningskompetence vedrørende visse spørgsmål,
blandt andet hvad angik økonomiske tilskud. samtykke til lægelig behandling var han ikke
kompetent til at give. for at kunne operere svulsten, var det nødvendigt med moderens
samtykke. det blev indhentet skriftligt. moderen kom ind på hospitalet. han fik sine
oplysninger i dialog med de forskellige aktører. oplysninger fra sygehuset, kunne han typisk
ikke selv indhente. på grund af personalemangel har han fungeret som sagsbehandler for a i
tilfælde, hvor andre ansatte i kommunen normalt ville have haft kompetencen. han
udleverede så mange oplysninger til plejeforældrene, som han ifølge lovgivningen måtte, og
vil tro, at han løbende har oplyst dem om, at de ikke måtte videregive disse oplysninger. as
plejefamilie samarbejdede altid meget positivt med kommunen. de forsøgte, som han erindrer
det, ikke at træffe afgørelser, som de ikke var bemyndigede til. han har formentlig haft en
løbende dialog med sagsbehandlerne om følgerne af operationerne. det var aldrig noget tema,
om der skulle ske anmeldelse af en patientskade.
procedure
parterne har for landsretten gentaget deres anbringender for byretten.
appellanten har for landsretten endvidere gjort gældende, at der ikke er grundlag for
undtagelsesvis at anlægge en udvidende og for en borger bebyrdende fortolkning af
patientforsikringsloven. endvidere har appellanten gjort gældende, at en burde-viden hos
                                               - 5 -
hendes plejefamilie om en patientskade, ikke har medført, at hun havde en tilsvarende burde-
viden.
indstævnte har for landsretten endvidere gjort gældende, at der intet grundlag er for
hjemvisning, hvis appellanten ikke får medhold i sin principale påstand.
landsrettens begrundelse og resultat
landsretten finder, at såvel forældremyndighedsindehaveren som plejeforældrene og herlev
kommune, der havde ansvaret for appellantens anbringelse i familiepleje, kunne have
anmeldt erstatningskravet med fristafbrydende virkning.
med denne bemærkning tiltræder landsretten det, som byretten har anført.
det for landsretten fremkomne, herunder bs og cs forklaringer om, hvordan de forholdt sig
før og efter reoperationen, kan ikke føre til en anden vurdering.
endvidere er der ikke fremkommet noget, som giver grundlag for at hjemvise sagen til
fornyet behandling ved ankenævnet.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
appellanten har herefter tabt ankesagen og skal betale sagsomkostninger for landsretten til
indstævnte med i alt 50.000 kr. beløbet er fastsat under hensyn til sagens omfang og
sagsgenstandens værdi og tillægges til dækning af udgifter til advokatbistand med tillæg af
moms.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal a inden 14 dage betale 50.000 kr. til ankenævnet for
patienterstatningen.
                                         - 6 -
sagsomkostningerne forrentes med procesrente, jf. rentelovens § 8 a.
