                             højesterets dom
                       afsagt tirsdag den 19. november 2013
sag 38/2012
(2. afdeling)
albert hedegaard
(selv)
mod
hardi international a/s
(advokat anders valentin)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 10. afdeling den 18. januar 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, marianne højgaard pedersen,
michael rekling, hanne schmidt og jens kruse mikkelsen.
påstande
 albert hedegaard har nedlagt følgende påstande:
1.    hardi international a/s skal anerkende, at fremstilling, markedsføring og salg af
      luftassisterede twin marksprøjter udgjorde en krænkelse af albert hedegaards patent
      nr. dk 156806 c, så længe dette var i kraft.
2.    hardi international a/s skal til albert hedegaard betale 29.123.329,95 kr., subsidiært
      15.551.884 kr., mere subsidiært 7.775.942 kr. og mest subsidiært et af retten fastsat min-
      dre beløb, alt med tillæg af moms og nærmere angivet procesrente.
  albert hedegaard har endvidere påstået, at hardi international a/s skal offentliggøre dom-
  men efter patentlovens § 60 a, hvis han får medhold i påstand 1.
  hardi international a/s har påstået stadfæstelse.
                                              - 2 -
supplerende sagsfremstilling
for højesteret er der udmeldt en yderligere skønsmand, professor søren knudsen kær, som
sammen med den af landsretten udmeldte skønsmand, jakob pade frederiksen, har udarbej-
det en erklæring af 30. august 2013, hvori det hedder:
     ”appellantens supplerende skønsspørgsmål
     i. skønsmanden bedes oplyse, om der er forskel på en luftdyse og en luftåbning.
     svar i
     det er skønsmændenes opfattelse, at begrebet ”luftåbning” er et overbegreb, der dækker
     såvel en ”luftdyse” som andre typer af åbninger for luft. det er endvidere skønsmænde-
     nes opfattelse, at begrebet ”luftdyse” er en specifik betegnelse for en åbning, der er ud-
     formet til at lede luftstrømning i en bestemt retning og typisk med en betydelig hastig-
     hed. under brug af en dyse opbygges der som regel et statisk tryk opstrøms for dysen
     ved hjælp af en pumpe, kompressor eller lignende indretning, og gennem en forsnæv-
     ring omdannes det statiske tryk og den deri oplagrede potentielle energi til et dynamisk
     tryk (kinetisk energi), hvorved det opnås, at luft afgives fra dysen med en strømningsha-
     stighed, der er højere end den hastighed, hvormed luften tilføres dysen.
     ii. kan skønsmanden i den forbindelse (spørgsmål i) bekræfte,
     -     at en luftdyse anvendes til at modificere luftstrømmens egenskaber, herunder
           luftstrømmens flow, hastighed, retning, form og/eller tryk, og
     -     at tilsvarende modifikationer ikke vil være mulige ved anvendelsen af en luftåbning.
     svar ii
     det kan bekræftes, at en luftdyse kan anvendes til at ændre luftstrømmens hastighed,
     forholdet mellem statisk og dynamisk tryk og/eller retning.
     det kan ikke bekræftes, at en luftåbning ikke kan anvendes til tilsvarende modifikatio-
     ner, idet begrebet ”luftdyse” – jf. svar i –falder inden for det generiske overbegreb
     ”luftåbning”, og idet luftåbninger, der ikke ville blive betegnet som dyser, også kan
     være formgivet således, at de medfører en ændring af de i spørgsmål ii nævnte karakte-
     ristika.
     iii. skønsmanden bedes oplyse samt begrunde, om de i deganias patentansøgning (au-
     stralsk patentansøgning nr. 14546/84, bilag p) beskrevne luftudgange i slan-
     gens/hylsterets væg er at betragte som dyser i den ad spørgsmål i anførte forstand.
     skønsmanden bedes her have den originale (engelske) ordlyd in mente:
     ”nozzles 18 may be defined by simple apertures formed in the sleeve or alternatively
     may be reinformed as desired” (bilag c, side 5, linje 6-7).
     svar iii
     i den i deganias patentansøgning beskrevne marksprøjte opbygges der et statisk tryk
     opstrøms for luftudgangene 18, dvs. inde i den fleksible og oppustelige pose 10. luft-
     udgangene 18 tjener til at sikre en retningsbestemt luftafgang fra posen, og antallet og
                                          - 3 -
diameteren af luftudgangen 18 er bestemmende for den strømningshastighed, hvormed
luften strømmer ud af posen 10. luftudgangene (”nozzles”) 18 i deganias patentansøg-
ning kan således med rette betragtes som dyser. med den originale engelske ordlyd som
citeret i spørgsmål iii in mente bemærker skønsmændene endvidere, at den almindelige
ordbogsmæssige oversættelse til dansk af den engelske term ”nozzle” er ”dyse”.
iv. skønsmanden bedes oplyse, om patentkrav 1 i stridspatentet angiver, at luftdysen
udmunder i en spalte.
svar iv
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til stridspatentets krav 1, linje 16-
19, der angiver, at ”(...) hver luftdyse udmunder i en spalte, der strækker sig på langs af
luftdyserækken (...)”.
v. såfremt spørgsmål ii og iii besvares bekræftende, bedes skønsmanden oplyse, om en
fagmand ville forvente, at luft, der strømmer fra en dyse, der udmunder i en spalte, vil
være identisk med eller svarende til luft, der strømmer fra en simpel luftåbning, som be-
skrevet i deganias patentansøgning.
svar v
fagmandens forventning til karakteristikken (herunder tryk, volumenstrøm og hastig-
hed) for luft, der strømmer fra en dyse, der udmunder i en spalte, ville afhænge af dy-
sens konkrete udformning. det er skønsmændenes opfattelse, at en dyse meget vel kan
udformes, således at luften, der strømmer ud af den, har samme karakteristika som den
luft, der strømmer ud af luftudgangsåbningerne (”nozzles”) 18 i den af degania be-
skrevne marksprøjte.
vi. skønsmanden bedes oplyse, om luftstrømmen, der tilvejebringes ved anvendelse af
hardis sprøjte ”twinstream” er af lignende art som luftstrømmen fra en helikopter i
stridspatentets betydning, dvs. åbner afgrøden og sikrer mod afdrift.
svar vi
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til svaret på spørgsmål 15 i skønser-
klæringen af 14. august 2006.
vii. skønsmanden bedes oplyse, om en række luftdyser, der hver især udmunder i en
spalte, giver en i det væsentlige samme tekniske virkning som en enkelt større, langsgå-
ende spalteformet dyse og oplyse, om dette var nærliggende for en fagmand, i al fald, i
1984.
svar vii
det er skønsmændenes opfattelse, at en række luftdyser, der hver især udmunder i en
spalte, i strømningsteknisk henseende har samme virkning som en enkelt større, langs-
gående spalteformet dyse, hvilket ville have stået klart eller i det mindste have været
nærliggende for en fagmand i 1984.
viii. skønsmanden bedes oplyse, om der af krav 1 i stridspatentet kan udledes krav om
mere end 2 væskedyser, henholdsvis luftdyser, placeret ved siden af hinanden og derved
dannende en række.
svar viii
                                         - 4 -
stridspatentets krav 1 foreskriver en sprøjtebom med en række væskedyser og en række
på bommen anbragte luftdyser. kravet foreskriver ikke mere end to væskedyser og to
luftdyser på bommen.
ix. under henvisning til, at skønsmanden i sit svar på spørgsmål 14a) har angivet, at
hardis marksprøjter anvender én luftdyse på hver sprøjtebom, bedes skønsmanden op-
lyse, om disse luftdyser er placeret på en række.
svar ix
spørgsmål 14 angår hardis marksprøjter 1 (før 1994), hvor luftspalterne på højre og
venstre sprøjtebom er anbragt på en række, når marksprøjten er i funktion, dvs. når
højre og venstre bom er foldet ud.
x. kan skønsmanden oplyse/bekræfte, at anvendelsen af dyser, henholdsvis luftafgangs-
åbninger som de af hardi anvendte henholdsvis før og efter 1994, vil have til virkning,
at dråberne tilføres mere energi og øget hastighed, end hvis anvendes luftudgange sva-
rende til de i degania-ansøgningen, som foretrukne udførelsesform, beskrevne. om
muligt bedes angivet, hvor stor forskellen er, eksempelvis ved angivelse af % og/eller
angivelse af øget hastighed i meter/sekund.
svar x
hvad udformningen af luftudgangsåbningerne angår, er hardis marksprøjter og den i
deganias patentansøgning beskrevne marksprøjte i alt væsentligt identiske. det er såle-
des ikke skønsmændenes opfattelse, at interaktionen mellem luftstrøm og væskedråber
fører til forskelle mellem hardis og deganias marksprøjter med hensyn til energitilfør-
sel og hastighedsforøgelse hidrørende fra forskelle i luftudgangenes udformning.
(lufttilgang)
xi. skønsmanden bedes oplyse, om det er korrekt, at krav 1 i stridspatentet angiver, at
der er en central blæser, der tjener til, via et system af fleksible rør eller slanger, at
sende en nedadrettet luftstrøm ud af dyserne.
svar xi
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til stridspatentets krav 1, linje 11-
15.
xii. såfremt spørgsmål xi besvares bekræftende, bedes skønsmanden endvidere oplyse,
om krav 1 har yderligere specifikation til, hvordan luften transporteres fra den centrale
blæser til luftdyserne.
svar xii
ud over det i spørgsmål xi omtalte system af fleksible rør eller slanger angiver krav 1
ikke yderligere træk til transport af luft fra den centrale blæser til luftdyserne.
xiii. skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt hardis oppustelige pose tjener til at bringe
luften fra en central blæser til luftdyserne.
svar xiii
spørgsmålet besvares bekræftende.
                                         - 5 -
xiv. skønsmanden bedes oplyse, om den med både stridspatentet og hardis sprøjter
opnåede virkning – det vil sige en nedadrettet luftstrøm, der dels sikrer mod afdrift, dels
åbner afgrøden – er betinget af måden, hvorpå luften tilføres og fordeles til luftdyserne.
svar xiv
det er skønsmændenes opfattelse, at den virkning, der opnås med den nedadrettede luft-
strøm, ikke er betinget af måden, hvorpå luften tilføres og fordeles til luftdyserne.
xv. skønsmanden bedes oplyse, hvorvidt hardis oppustelige pose er langstrakt og flek-
sibel og har samme funktionalitet som et system af fleksible rør eller slanger i krav 1 i
stridspatentets betydning.
svar xv
det bekræftes, at hardis oppustelige pose er langstrakt og fleksibel. systemet af flek-
sible rør eller slanger som angivet i stridspatentets krav 1 har to funktioner. for det før-
ste transporterer systemet af fleksible rør eller slanger luften fra den centrale blæser el-
ler kompressor til luftdyserne, og for det andet sikrer systemet af fleksible rør eller slan-
ger, at marksprøjten ifølge stridspatentets krav 1 kan opbygges på basis af en konventi-
onel hydraulisk sprøjte (jf. krav 1, linje 1, samt patentbeskrivelsens side 4, linje 23-28).
for så vidt angår den førstnævnte funktion bemærker skønsmændene, at hardis oppu-
stelige pose har samme funktionalitet, dvs. transport af luft fra blæser til luftdyser. der-
udover medvirker den koniske udførelse af posen med faldende strømningstværsnit fra
blæseren hen mod marksprøjtens ender til, at der opnås en jævn luftfordeling ud af po-
sen på langs af bommen. denne funktion modsvarer anvendelsen af en fordelingsmani-
fold. hvad den sidstnævnte funktion angår, er det skønsmændenes opfattelse, at hardis
luftstråleudstyr (luftdyser, blæser og luftpose) ikke tilvejebringer muligheden for, at
hardis marksprøjter kan opbygges på basis af konventionelle hydrauliske marksprøjter.
for så vidt angår hardis ”twin stream” (hal) som besigtiget den 8. og 23. august
2013, har skønsmændene noteret sig, at den oppustelige pose og de tre hulplader, der er
anbragt i hhv. en højre del, en venstre del og en midterdel af posen i respektive åbninger
i posen, er fastgjort på marksprøjtens bærende konstruktion ved hjælp af plasticstrips,
hvilket umiddelbart kunne give indtryk af, at ”twin stream” (hal) er opbygget på ba-
sis af en konventionel hydraulisk sprøjte, på hvilken luftstråleudstyret er monteret.
imidlertid kan det konstateres, at den bærende konstruktion er specialkonstrueret til un-
derstøttelse af blæseren, der omvendt forudsætter den specialkonstruerede bærende kon-
struktion. ”twin stream” (hal) tilvejebringer efter skønsmændenes opfattelse således
ikke den funktionalitet, at marksprøjten er (eller kan være) opbygget på basis af en kon-
ventionel hydraulisk sprøjte.
(anvendte principper)
xvi. skønsmanden bedes oplyse, om der ved det i deganias patentansøgning beskrevne
udførelsesform – (bilag p, side 2, linie 1, ”spraying a liquid into engagement with a
pressurized air stream exiting from the air outlet apertures” sammenholdt med side 5,
linie 28: ”the angle may be 90˚ but need not be so” og de i ansøgningen anførte krav,
opnås, at væsken bliver forstøvet ved mødet med luften, samt oplyse om luftstrømmen
tjener til at opnå en yderligere forstøvning (atomisering), og om dette – efter skøns-
mandens opfattelse – er en tilsigtet virkning.
svar xvi
                                         - 6 -
det er skønsmændenes opfattelse, at der sker en opbrydning af væsken ved afgangen fra
væskedysen (”spray nozzle”) 26. det kan ikke udelukkes, at der sker en yderligere (se-
kundær) opbrydning af væsken ved interaktionen mellem væskesprayen og luft. det
fremgår ikke af deganias patentansøgning, hvorvidt en sådan eventuel sekundær op-
brydning faktisk finder sted, eller om den i givet fald er tilsigtet.
xvii. kan skønsmanden oplyse, om luftudstrømningen i opfindelsen, beskrevet i dega-
nias patentansøgning, hovedsageligt er langsgående med hulprofilen (hylsteret). (sva-
rende til det på figur 2, bilag 40 angivne).
svar xvii
luftstrømmen inde i posen 10 er hovedsageligt langsgående som vist i figur 2 i bilag
40. luftstrømmen ud af posen er hovedsageligt vinkelret herpå (nedadrettet) som vist i
figur 1 i bilag 40 og figur 3 i deganias patentansøgning (bilag c og p).
xviii. skønsmanden bedes oplyse, (a) hvilke(n) af skitserne i bilag 33, der illustrerer de
i sagsøgtes sprøjter – henholdsvis før og efter 1994 – anvendte principper. tilsvarende
bedes oplyst, (b) hvilken af de i bilag 33 anførte skitser, der illustrerer henholdsvis
stridspatentet og den i degania-ansøgningen beskrevne sprøjter.
er ingen af illustrationerne efter skønsmandens opfattelse retvisende, bedes skønsman-
den lave skitser for både hardis sprøjter, stridspatentet og den i deganias ansøgning
beskrevne sprøjte, der illustrerer de respektive sprøjters anvendelse af luft og væske,
herunder særligt mødet mellem væske og luft samt luftens bevægelse (udgang). (ad
stridspatentet henvises særligt til de i patentskriftet, bilag 18 indeholdte illustrationer).
svar xviii
delspørgsmål a) og b) besvares samlet som følger med henvisning til de fire illustratio-
ner i bilag 33:
bilag 33, side 34: skønsmændene forstår skitsen på side 34 i bilag 33 således, at en op-
blanding af luft og væske sprayes gennem én og samme dyse. dette princip anvendes
hverken i sagsøgtes/indstævntes sprøjter, i deganias sprøjter eller i sprøjten ifølge
stridspatentet.
bilag 33, side 35: ifølge tekstafsnittet ”principle” illustrerer skitsen på side 35 i bilag 33
en marksprøjte med en perforeret luftpose langs sprøjtens bom, hvor luft ledes lodret
ned gennem luftdyser med en diameter på 4 cm og en indbyrdes afstand på 4 cm. luften
møder væskedråber, der sprayes ud gennem koniske væskedyser ca. 10 cm under luft-
udløbene. væskedyserne er anbragt med indbyrdes mellemrum på 25 cm. skitsen illu-
strerer det af hardi og degania anvendte grundprincip med en luftpose og en indbyrdes
spids vinkel mellem væske- og luftdyser, idet det dog bemærkes at vinklen mellem
væskedysen og den nedadrettede luftstrøm som skitseret på side 35 i bilag 33 synes
mindre end den tilsvarende vinkel vist i figur 3 i deganias patentansøgning (bilag c og
p) og større end den vinkel på ca. 17˚, som hardis luft- og væskedyser danner i forhold
til hinanden. følgeligt mødes luft og væske således også længere under luftudløbene i
hardis sprøjter (ifølge det oplyste ca. 30 cm) end de 10 cm, der er angivet på side 35 i
bilag 33, og (antageligt) tættere på luftudløbene i deganias sprøjte (for deganias ved-
kommende bemærkes, at patentansøgningen i bilag c og p ikke angiver absolutte di-
mensioner for luft- og væskedyserne). for fuldstændighedens skyld bemærkes endvi-
dere, at hardis sprøjter fra tiden før 1994 omfatter en langstrakt luftafgangsspalte, der
                                          - 7 -
strækker sig i hele sprøjtebommens længde, mens der i hardis sprøjter fra tiden efter
1994 er anbragt en hullet plade i luftspalten, og at hardi ifølge skønsmændenes forstå-
else anvender fladdyser og ikke koniske dyser.
bilag 33, side 36: her er væskedyserne indrettet til at sende væskesprayen lodret nedad,
jf. teksten i afsnittet ”principle”. dette princip anvendes hverken i sagsøg-
tes/indstævntes sprøjter, i deganias sprøjter eller i sprøjten ifølge stridspatentet.
bilag 33, side 37: i teksten i afsnittet ”principle” beskrives, at luft og væske kan vinkles
sammen, således at der kan kompenseres for vindpåvirkninger, herunder fartvind. ifølge
de skønsmændenes foreliggende oplysninger – jf. bilag 7 samt de besigtigede sprøjter –
kan luftspalten (eller luftafgangsåbningerne) i hardis sprøjter (både før og efter 1994)
vinkles trinløst uden dog at ændre vinklen mellem væskedyser og luft-
spalte/luftafgangsåbninger.
for så vidt angår marksprøjten ifølge stridspatentet er det skønsmændenes opfattelse, at
ingen af skitserne i bilag 33 illustrerer et system med fleksible rør eller slanger mellem
blæser og luftdyser. der henvises i denne forbindelse til stridspatentets figurer, som il-
lustrerer konkrete udførelseseksempler af marksprøjten ifølge stridspatentet.
xix. kan skønsmanden bekræfte, at en foretrukken vinkel i, efter skønsmandens opfat-
telse og ud fra en naturlig forståelse af deganias australske patentansøgning nr. au
14546/83, mellem væskestrømmen fra dysen 26 og luftstrålen fra udgangsåbning 18 vil
være, omkring, 90 grader, såfremt der ønskes at opnå yderligere forstøvning (atomise-
ring) af sprøjtevæsken.
der henvises herved særligt til deganias ansøgning (bilag c), side 3, linie 4-6 – ”and
apparatus for spraying a liquid spray into engagement with a pressurized air stream
exiting from (...)” – samt krav 10 (side 7) og figur 3 (ansøgningens bilag 3).
svar xix
ifølge deganias patentansøgning (bilag c og p), side 5, 8. sidste linje, kan vinklen mel-
lem væskedysen 26 og luftdysen 18 være 90˚, men behøver ikke være det (”the angle
may be 90˚ but need not be so”). krav 10 i deganias patentansøgning er rettet mod en
udførelsesform, hvor vinklen er 90˚, men skønsmændene bemærker, at krav 11 er rettet
mod en alternativ udførelsesform, hvor væskesprayen er ikke-vinkelret på luftstrøm-
men. i figur 3 indtager væskedysen 26 og luftdysen 18 en sådan stilling i forhold til hin-
anden, at deres respektive udstrømningsretninger danner en vinkel, der er mindre end
90˚, dvs. en spids vinkel. deganias patentansøgning omtaler ikke, at der skulle eksistere
et ønske om yderligere (sekundær) forstøvning eller nedbrydning af væskedråberne i
luftstrømmen. såfremt en fagmand ikke desto mindre ville søge en sådan sekundær
nedbrydning af væskedråberne, ville han formentlig realisere deganias opfindelse i en
variant, hvor vinklen mellem væskedysen 26 og luftdysen 18 er 90˚ til opnåelse af størst
mulig relativ hastighed mellem væske og luft (principielt kunne vinklen også være
større end 90˚, hvorved der ville opnås endnu større relativ hastighed mellem væske og
luft, men deganias patentansøgning omtaler ikke denne mulighed).
xx. skønsmanden bedes oplyse, om formålet med den tæppelignende luftstrøm, som til-
vejebringes ved stridspatentet, er at skærme mod afdrift.
svar xx
                                          - 8 -
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til stridspatentets beskrivelse, side 4,
linje 17-19 (”(...) da denne tåge nu er skærmet mod afdrift af en nærmest tæppelignende
luftstrøm. (...)”).
xxi. kan skønsmanden bekræfte, at der – efter skønsmandens opfattelse – ikke sker be-
skyttelse mod afdrift ved anvendelse i den i deganias patentansøgning beskrevne opfin-
delse i samme omfang som ved henholdsvis hardis sprøjter og stridspatentet. (se også
nedenfor.)
svar xxi
skønsmændene har ikke belæg for at antage andet, end at den i deganias patentansøg-
ning beskrevne marksprøjte skærmer mod afdrift i lige så høj grad som hardis mark-
sprøjter og marksprøjten ifølge stridspatentet. det er muligt, at luftstrømmen i deganias
marksprøjte kan have en tendens til at reflektere nogle af væskedråberne, men der er i
sagen ingen dokumentation for, at dette skulle være tilfældet, og en sådan tendens vil i
givet fald findes i lige så høj grad i sådanne udførelsesformer af marksprøjten ifølge
stridspatentet, hvor vinklen mellem væske- og luftdyser er som vist i figur 3 i deganias
patentansøgning.
xxii. kan skønsmanden oplyse/bekræfte, at deganias patentansøgning, australsk pa-
tentansøgning nr. 14546/84, definerer en sprøjteanordning, der er indrettet til at kobles
til en kilde for trykluft.
svar xxii
spørgsmålet besvares bekræftende med henvisning til deganias patentansøgning (bilag
c og p), side 3, linje 2, og side 4 nederst, hvor trykluftkilden omtales som en blæser
(”fan”) 16.
xxiii. skønsmanden bedes i fortsættelse af spørgsmål xxi oplyse/bekræfte:
a) om begrebet ”trykluft” dækker over luft, som er komprimeret til et større tryk end
atmosfærisk tryk.
b) om luften, tilvejebragt af en blæser, er trykluft i den normale betydning af begrebet
trykluft.
c) skønsmanden bedes oplyse, om hardis marksprøjter omfatter et oppusteligt hylster
forbundet med en trykluftskilde, og
d) under henvisning til, at krav 1 i deganias australske patentansøgning nr. 14546/84
angiver, at det oppustelige hylster er indrettet til at blive koblet til en trykluftskilde,
samt at krav 7 angiver, at sprøjteanordningen også omfatter en blæser, bedes skøns-
manden bekræfte, at sprøjteanordningen, beskrevet i deganias patentansøgning, er
tænkt at være koblet til enten en trykluftskilde alene eller til en kombination af en tryk-
luftskilde og en blæser.
svar xxiii
a) delspørgsmål a) besvares bekræftende.
b) det er skønsmændenes opfattelse, at trykluft i betydningen luft, som er komprimeret
til et større tryk end atmosfærisk tryk, kan være tilvejebragt af en blæser.
c) hardis marksprøjter omfatter et oppusteligt hylster (pose), der er forbundet med en
blæser, som komprimerer luften i hylsteret til et højere tryk end atmosfærisk tryk og
således udgør en trykluftkilde.
                                           - 9 -
d) det er skønsmændenes opfattelse, at en fagmand ville lægge den forståelse af dega-
nias patentansøgning til grund, at blæseren ifølge krav 7 (vist som element nr. 16 i figur
1 og 2) udgør trykluftkilden, og at posen (”inflatable sleeve”) 10 beskrevet i deganias
patentansøgning således er tænkt at være koblet til trykluftkilden, dvs. blæseren, alene.
i relation til svar d) bemærkes for fuldstændighedens skyld, at der ikke er noget mod-
sætningsforhold mellem det ovenfor under punkt d) anførte og en samlet læsning af de-
ganias krav 7 og krav 1, idet deganias krav 1 definerer et sprøjteapparat omfattende den
oppustelige pose (”inflatable elongate sleeve”) med luftudgangsåbninger (”pressurized
air outlet apertures”) og midler til at sprøjte en væske ind i luftstrømmene (”means for
spraying...”). trykluftkilden (”source of pressurized air”) i krav 1 er ikke et træk ved
sprøjten som angivet i krav 1, idet trykluftkilden er en del af en formålsangivelse, der
knytter sig til hylsteret/posen; krav 1 angiver med andre ord blot, at posen/hylsteret er
indrettet til at blive koblet til en trykluftkilde, men trykluftkilden er ikke en del af den
sprøjte, der er genstand for patentkravet. at krav 7 angiver, at sprøjten også omfatter en
blæser (”fan”) er således en logisk fortsættelse og yderligere udspecificering af krav 1,
der netop ikke angiver, at trykluftkilden er et træk ved sprøjten ifølge kravet. denne
læsning af krav 1 og 7 er i overensstemmelse med udførelseseksemplet vist i figur 1 og
2, som også blot omfatter en trykluftkilde i form af blæseren 16.
xxiv. kan skønsmanden bekræfte, at degania-sprøjten beskrevet i bilag r ikke anven-
der en trykluftskilde som beskrevet i patentkrav 1 i deganias patentansøgning.
svar xxiv
det kan ikke bekræftes, at degania-sprøjten i bilag r ikke anvender en trykluftkilde
som beskrevet i patentkrav 1 i deganias patentansøgning. bilag r viser og omtaler en
blæser (”high capacity fan”), jf. det grønne aggregat midt på sprøjten, som udgør den
trykluftkilde (”source of pressurized air”), som posen/hylsteret (”sleeve”) ifølge patent-
ansøgningens krav 1 er indrettet til at blive koblet sammen med.
(vedrørende hylsterets udformning)
xxv. skønsmanden bedes oplyse, om den oppustelige pose, der er beskrevet i deganias
patentansøgning, australsk patentansøgning 14546/84 og vist side 29 i landsretsdom-
men samt sagens bilag r, har en ensartet diameter i sprøjtebommens længde.
svar xxv
spørgsmålet besvares bekræftende.
xxvi. under henvisning til, at skønsmanden i sin besvarelse af tillægsspørgsmål 2a har
oplyst, at der ”opnås en ensartet fordeling af luften i sprøjtebommens længderetning
ved hjælp af en opblæselig, fleksibel pose formet af en dug eller presenning med en di-
ameter, der gradvist forøges hen mod sprøjtebommens midte”, bedes skønsmanden op-
lyse, om en tilsvarende ensartet fordeling af luften i sprøjtebommens længderetning op-
nås med deganias oppustelige pose (som vist i australsk patentansøgning nr. 14546/84,
og idet der tillige henvises til deganias patent us 5,098,018).
svar xxvi
skønsmændene lægger til grund, at det dynamiske tryk i posen ifølge deganias patent-
ansøgning falder gradvist med afstanden fra sprøjtens midte (nær blæseren) som følge
af det fald i volumenstrøm og – qua det konstante tværsnitsareal – fald i strømningsha-
                                          - 10 -
stighed inde i posen, der opstår, når der forsvinder luft ud af posen gennem luftdyserne
18. endvidere vil der forekomme et mindre tab af statisk tryk som følge af strømnings-
modstanden i posen. dermed sker der ikke en ensartet fordeling af luften på samme
måde som i indstævntes variant, som er omhandlet i svaret på tillægsspørgsmål 2a i
skønserklæringen af 27. oktober 2009.
xxvii. under henvisning til, at deganias australske patentansøgning nr. 14546/84 an-
giver, at hylsteret kan være selvbærende i en oppustelig form eller kræve understøg-
ning, bedes skønsmanden oplyse, om hylsteret i den oppustelige selvbærende form og i
den understøttede form tjener samme formål.
svar xxvii
det er skønsmændenes opfattelse, at hylsteret tjener samme formål i den selvbærende
form og i den understøttede form.
xviii. under henvisning til, at stridspatentets fig. 5 med tilhørende beskrivelse angiver,
at marksprøjten kan have en sprøjtebom, der er et hulprofil, der tjener som fordelerka-
nal for luften fra blæseren, bedes skønsmanden (a) oplyse, om dette hulprofil tjener
samme formål som hylsteret i deganias patentansøgning (b) om den ved figur 5 anviste
udførelsesform forudsætter hel/delvis eftermontering.
der henvises herved særligt til patentskriftet side 8 samt sammendraget, side 1, hvor
blandt andet fremgår: ”i en foretrukken udførelsesform kan blæserudstyret (...) monte-
res på eksisterende marksprøjter”
svar xviii
(a) hulprofilen i figur 5 tjener som fordelerkanal for luften fra blæseren. hylste-
ret/posen 10 ifølge deganias patentansøgning tjener samme formål. det bemærkes dog,
at hulprofilet 11 i stridspatentets figur 5 er tilsluttet blæseren gennem en slange, jf. side
8, linje 6-8, hvilket ikke er tilfældet for deganias hylster/pose, som er direkte forbundet
til blæseren.
(b) idet det antages, at udførelsesformen ifølge figur 5 er omfattet af krav 1, lægger
skønsmændene til grund, at bombjælken, der udgøres af en hulprofil med integrerede
luftdyser, er en del af - eller er fremkommet på basis af - bombjælken i en konventionel
hydraulisk marksprøjte, på hvilken blæseren og slangen ifølge side 8, linje 6-8 er efter-
monteret.
for så vidt angår stridspatentets sammendrag gør skønsmændene dels opmærksom på,
at sammendraget alene skal tjene som teknisk information og normalt ikke skal tillæg-
ges betydning i andre henseender, og dels at sammendraget i det udstedte patent er
uændret i forhold til sammendraget indeholdt i den oprindeligt indleverede patentan-
søgning af 16. maj 1984 (sagens bilag 11), i hvilken krav 1 ikke indeholdt begrænsnin-
gen ”opbygget på basis af en konventionel hydraulisk sprøjte”. denne begrænsning
først blev indført i krav 1 på et senere tidspunkt i forbindelse med sagsbehandlingen i
patentdirektoratet (patent- og varemærkestyrelsen).
(strømningsbillede)
xxix. kan skønsmanden bekræfte, at spredningsbilledet, der tilvejebringes ved anven-
delse af en sprøjte som anvist i deganias patentansøgning, svarer til/kan forventes at
svare til det spredningsbillede, der fremgør af det som bilag 42 fremlagte foto for så
                                         - 11 -
vidt angår kyndestoft; det vil sige illustrationen længst til højre. svaret bedes begrun-
det.
svar xxix
spredningsbilledet for marksprøjten som vist og beskrevet i deganias patentansøgning
er ikke dokumenteret i sagen, og der er ikke noget i de fremlagte bilag, skønsmændene
kan lægge til grund for en udtalelse om, hvorvidt strømningsbilledet for marksprøjten
ifølge deganias patentansøgning kan forventes at svare til strømningsbilledet for kyn-
destoft som vist længst til højre i bilag 42. skønsmændene forventer, at strømningsbil-
ledet vil afhænge af lufttilsætningen – dvs. volumenstrømme og strømningshastigheder
for luften – og noterer i denne forbindelse, at bilag 42 ikke angiver volumenstrømme
eller strømningshastigheder for de viste spredningsbilleder.
xxx. skønsmanden bedes oplyse/bekræfte, hvorvidt der, efter skønsmandens opfattelse
– ved samme anvendte effekt – vil være et betydeligt større tryk-tab efter udløbene
(hullerne) ved en sprøjte svarende til den i degania-ansøgnigen beskrevne i forhold til
a) ved dyserne anvendt i stridspatentet og
b) ved luftudgangene anvendt af hardi før 1994 samt
c) ved luftudgangene anvendt af hardi efter 1994.
svar xxx
nedstrøms for luftdyserne/luftudgangene er luften ude i atmosfærisk tryk, og der sker
ikke tab af statisk tryk efter luftdyserne/luftudgangene. tryktabet efter luftdy-
serne/luftudgangene hidrører således alene fra det tab af dynamisk tryk, der opstår som
følge af, at luftstrømmens bevægelsesenergi dissiperes efter luftdyserne/luftudgangene.
ved samme strømningshastigheder ud af luftdyserne/luftudgangene i de i spørgsmål
xxx nævnte marksprøjter vil tryktabet efter luftdyserne/luftudgangene således være det
samme for alle sprøjternes vedkommende. hvis det lægges til grund, at de respektive
blæsere i alle de i spørgsmål xxx nævnte marksprøjter forbruger i alt væsentligt
samme effekt til generering af en given volumenstrøm af luft, og det samtidigt antages,
at luftdysernes/luftudgangenes tværsnitsareal er det samme i alle de i spørgsmål xxx
nævnte marksprøjter, er der efter skønsmændenes opfattelse således ikke noget, der ville
kunne forklare forskelle i tryktab efter udløbene ved samme anvendte effekt.
xxxi. skønsmanden bedes oplyse/bekræfte, hvorvidt en sprøjte, som den i deganias
patentansøgning beskrevne, efter skønsmandens opfattelse, for opnåelse af tilsvarende
dråbestørrelse som med henholdsvis a) den i stridspatentet beskrevne sprøjte og b)
hardis sprøjter fordrer anvendelse af et betydeligt større effektforbrug.
svar xxxi
i de i sagen fremlagte bilag findes der ingen information, der efter skønsmændenes op-
fattelse giver anledning til at formode, at den i deganias patentansøgning beskrevne
marksprøjte skulle fordre et betydeligt højere effektforbrug end henholdsvis marksprøj-
ten ifølge stridspatentet eller hardis sprøjter til opnåelse af samme dråbestørrelser. der
er heller ingen information i sagen, der dokumenterer en eventuel sammenhæng mellem
dråbestørrelse og effektforbrug. for så vidt angår den i deganias patentansøgning be-
skrevne marksprøjte er der ikke fremlagt noget i sagen, der indikerer, at en eventuel se-
kundær opbrydning af dråberne ved interaktion mellem væske og luft under sprøjte-
bommen skulle medføre et betydeligt større effektforbrug i blæser eller væskepumpe.
sammenfattende er der ikke belæg for at antage, at der eksisterer en sammenhæng mel-
lem dråbestørrelse og effektforbrug, der medfører, at degania-patentansøgningens
                                        - 12 -
marksprøjte fordrer et betydeligt højere effektforbrug end stridspatentets eller hardis
marksprøjter.
xxxii. skønsmanden bedes oplyse, om luftstrømmen fra udløbet af en sprøjte som be-
skrevet i deganias patentansøgning, ved mødet mellem væske og luft, vil medføre større
afdrift, end luftstrømmen, der opnås ved henholdsvis a) stridspatentet og b) hardis
sprøjter. forholdet bedes i bekræftende fald beskrevet, ligesom det bedes nærmere be-
grundet, såfremt skønsmanden på det foreliggende grundlag ikke kan besvare spørgs-
målet.
svar xxxii
der er efter skønsmændenes opfattelse ingen forskel mellem den afskærmning mod af-
drift, som tilvejebringes af den nedadrettede luftstrøm som beskrevet i deganias patent-
ansøgning, den nedadrettede luftstrøm som beskrevet i stridspatentet og den nedadret-
tede luftstrøm i hardis marksprøjter. det er skønsmændenes klare opfattelse, at alle tre
marksprøjters luftdyser påvirker afgrøden med en intensiv tæppelignende luftstrøm. for
så vidt angår luftstrømmen ifølge deganias patentansøgning henvises til patentansøg-
ningens side 5, linje 1-7, hvoraf det udtrykkeligt fremgår, at luftdyserne 18 kan være
således anbragt, at der tilvejebringes overlappende luftstrømme. skønsmændene har
således ingen grund til at antage, at luftstrømmen fra degania-patentansøgningens luft-
dyser skulle medføre større afdrift end stridspatentets eller hardis luftdyser, såfremt der
i øvrigt arbejdes med samme lufttryk og volumenstrøm for luft.
(øvrigt)
xxxiii. kan skønsmanden bekræfte, at jo større vandforbrug, der arbejdes med, jo
mindre koncentreret vil sprøjtevæsken være og derved også den biologiske effekt (det vil
sige mindre optag). (der henvises herved særligt til bilag 37).
svar xxxiii
ud fra den forudsætning, at konfigurationen af væskedyserne ikke ændres, når vandfor-
bruget ændres, og at mængden af sprøjtevæske er uændret, kan spørgsmålet besvares
bekræftende.
xxxiv. kan skønsmanden bekræfte, at større vandforbrug giver større dråber, og
større dråber i sig selv giver mindre afdrift, men også risiko for tab på jord (væske
”triller” af planterne).
svar xxxiv
ud fra den forudsætning, at konfigurationen af væskedyserne ikke ændres, når vandfor-
bruget ændres, kan spørgsmålet besvares bekræftende.
indstævntes supplerende skønsspørgsmål
med henvisning til spørgsmålene x, xxi, xxviii, xxix, xxx, xxxi, xxxii, xxxiii og
xxxiv bedes skønsmanden oplyse, om disse spørgsmål angår parametre af betydning
for fortolkningen af stridspatentets beskyttelsesomfang.
svar på indstævntes tillægsspørgsmål
ifølge patentlovens § 39 bestemmes patentbeskyttelsens omfang af patentkravene, og
vejledning til forståelse af patentkravene kan hentes fra beskrivelsen. ved fastlæggelsen
                                             - 13 -
     af patentbeskyttelsens omfang tages der normalt også hensyn til, hvad der må anses for
     teknisk ligeartet – ækvivalent – med elementer i patentkravene.
     i forbindelse med en ordlydsmæssig fortolkning af stridspatentets krav 1 synes paramet-
     rene omhandlet i spørgsmålene x, xxi, xxviii del (a), xxix, xxx, xxxi, xxxii,
     xxxiii og xxxiv at være uden betydning, idet stridspatentets krav 1 ikke indeholder
     en eksplicit angivelse af de pågældende parametre eller værdier af disse parametre.
     skønsmændene antager, at spørgsmål xxviii del (b) er stillet med henblik på at få be-
     lyst fortolkningen af trækket i stridspatentets krav 1, linje 1-2, ifølge hvilken mark-
     sprøjten ifølge krav 1 er ”opbygget på basis af en konventionel hydraulisk sprøjte”.
     i forbindelse med en fortolkning af beskyttelsesomfanget, der også tager hensyn til,
     hvad der må anses for teknisk ligeartet (eller ækvivalent) med elementerne i patentkra-
     vene, sammenfatter lindgreen, schovsbo og thorsen i patentloven med kommentarer,
     jurist- og økonomforbundets forlag, 2012, side 336-339 det bærende synspunkt i
     dommen fra højesteret u 2009.1523h på den måde, at ”den nærmere udmøntning af
     ækvivalensprincippet har som det afgørende spørgsmål, om det centrale eller væsentlig-
     ste ved opfindelsen genfindes i det påstået krænkende objekt, og om afvigelser kun fo-
     rekommer på mindre væsentlige punkter. hvis afvigelsen dertil er nærliggende for en
     fagmand, vil der normalt foreligge en krænkelse”. lindgreen, schovsbo og thorsen
     henviser videre til en analyse af norsk domspraksis, ifølge hvilken følgende tre led skal
     være opfyldt for, at der er tale om ækvivalens: 1) indgrebsgenstanden skal løse samme
     problem som den patenterede opfindelse, 2) de modifikationer, som foreligger, må være
     nærliggende for en fagmand, og 3) indgrebsgenstanden må ikke tilhøre den kendte tek-
     nik (være frit tilgængelig).
     de sammenligninger af parametre for 1) stridspatentets marksprøjte, 2) hardis mark-
     sprøjter og 3) den kendte teknik som beskrevet i deganias patentansøgning, der søges
     belyst gennem spørgsmål x, xxi, xxviii del (b), xxix, xxx, xxxi og xxxii,
     xxxiii og xxxiv, kan have betydning for bedømmelsen af, hvad der er det centrale
     eller væsentligste ved opfindelsen ifølge stridspatentet, om en eventuel afvigelse mel-
     lem marksprøjten ifølge stridspatentet og hardis marksprøjter kun forekommer på min-
     dre væsentlige punkter, og om afvigelserne er nærliggende for en fagmand. en vurde-
     ring af, om hardis marksprøjter løser samme problem som opfindelsen ifølge stridspa-
     tentet, og om hardis marksprøjter tilhører den kendte teknik, kan indgå i denne bedøm-
     melse, og også i relation hertil kan sammenligningerne af parametre anført i de nævnte
     spørgsmål have betydning.”
forklaring
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af albert hedegaard.
han har forklaret bl.a., at han i 1986 sendte et brev til hardi, fordi han ville forsøge at sælge
patentet til dem. han hørte dog ikke noget fra dem. han talte efterfølgende med en medar-
bejder fra danske maskinstationer, som han gerne ville have som kunde. han gav medar-
bejderen adskillige oplysninger om produktet. den pågældende var tidligere hardi-medar-
                                            - 14 -
bejder og gik senere tilbage til ansættelse hos hardi og videregav de oplysninger, han havde
fået fra ham.
patentansøgningsforløbet blev meget langvarigt, fordi der kom en stribe indsigelser fra
hardi. han begyndte selv at producere luftudstyr til eftermontering før 1990. omkring 1990
blev han kontaktet af en hardi-medarbejder, axel carstensen, som fortalte, at hardi på en
messe i tyskland havde solgt cirka 200 anlæg. carstensen fortalte også, at man i hardi vid-
ste, at der var problemer på grund af hans patent. han havde også selv deltaget i messen i
tyskland, og han havde der fremvist forskellige kits, som var omfattet af patentansøgningen.
degania-sprøjterne kom ind i billedet, da hardi fandt dem frem som modhold. det var i
midthalvfemserne. han havde først sat et blæserkit i produktion. senere startede han også op
med komplette udstyr. han havde ikke nogen produktion, da han sendte patentansøgningen
af sted. omkring 1983-84 havde han lavet en prototype. han begyndte at lave kyndestoft-
sprøjten omkring 1993-94. det var lidt tid efter, der var kommet flydende gødning til landet.
den blev lavet efter "opskriften" i stridspatentet.
kyndestoft-sprøjten blev omkring 1995 involveret i nogle forsøg, som statens afprøvning
foretog. der var tale om både udendørs og indendørs forsøg. først på selve dagen for uden-
dørsforsøget blev han varslet om det. der var meget kraftig vind den pågældende dag, og
derfor sagde han straks fra over for forsøgets afholdelse. det tilsvarende forsøg med en
hardi-sprøjte var blevet udført cirka en uge forinden i meget roligere vind. den kyndestoft-
sprøjte, der skulle anvendes, var også defekt, idet der ikke kunne skrues ned for luften. in-
dendørsforsøgene i en vindtunnel blev også udført forkert i relation til indstillingen. forsø-
gene gav anledning til meget dårlig omtale af kyndestoft-sprøjten i fagpressen, og det betød
igen, at han gik konkurs.
i stridspatentet mødes luften og vandet cirka 30 cm under bommen på en måde, der gør det
hele meget mindre vindfølsomt. princippet er at sætte mere kemi på afgrøden og mindre på
jorden og de øvrige omgivelser. en dråbe fra en blå dyse kan gennem en grøn dyse blive til
27 små dråber. der er meget større chancer for, at 27 dråber rammer afgrøden, end at én
dråbe rammer. hardis twin-sprøjte og hans egen sprøjte kan give 43 procent under bladene,
mens andre kun giver 4 procent under bladene. stridspatentet beskytter dråberne og bringer
dem ned i afgrøden. det lufttæppe, der gives, virker beskyttende for vind bagfra og tilfører
                                             - 15 -
dråberne energi, som bringer dem ned til afgrøderne. de små dråber tilvejebringes med en
traditionel fladdyse, som giver et forbrug på cirka 70 liter per hektar ved en arbejdshastighed
på 8 kilometer i timen. en afstand mellem dyserne på 50 cm fordrer en bomhøjde på 50
centimeter. det er i praksis umuligt at opretholde en fuldstændig konstant bomhøjde, men
det er et mindre problem, når luften tilsættes. en afstand mellem dyserne på 25 cm vil fordre
en bomhøjde på 25 cm, hvilket er praktisk uigennemførligt. hvis dyseafstanden er 25 cm,
skal der anvendes 150 liter per hektar.
i patentet mødes luft og væske som nævnt 30 cm under bommen. hvorvidt det er lige over
afgrøden, afhænger af afgrødens type. det er noget andet end at lade væsken sprøjte ind i
luften. med stridspatentet var der også tilstræbt et lavere energiforbrug. de skråtstillede ko-
niske plader skal sikre en stor lufthastighed uden anvendelse af stor energi, ligesom de
mindsker risikoen for afdrift. det er ikke helt rigtigt, når han i landsrettens dom er citeret for
at have udtalt, at degania kræver 110 hestekræfter. der er rettelig tale om, at degania har en
motor på 110 kubikcentimeter. det er dog rigtigt, at degania kræver en væsentlig større ef-
fekt. i deganias produkt forlader luften et almindeligt hul med meget stor hastighed. luften
er ikke retningsbestemt og styret. dette er modsat stridspatentet.
han kan ikke huske, om den prototype han lavede i 1983-84 havde en slangefordeling sva-
rende til den, man kan se på figur 1 i stridspatentet. det er rigtigt, at det ingen steder i strids-
patentet står, at væsken og luften mødes 30 centimeter under bommen.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om hardi international a/s’ fremstilling, markedsføring og salg af forskellige
luftassisterede marksprøjter af mærket twin krænkede albert hedegaards patent nr. dk
156806 c, så længe det var i kraft, dvs. indtil den 16. maj 2004.
det fremgår af patentlovens § 39, at patentbeskyttelsens omfang bestemmes af patentkra-
vene, og at vejledning til forståelse af disse kan hentes fra beskrivelsen. ved fastlæggelsen
af patentbeskyttelsens omfang må der tages hensyn til, hvad der må anses for teknisk li-
geartet – ækvivalent – med elementer i patentkravene. det indgår i helhedsvurderingen, at
der ikke foreligger en krænkelse (patentindgreb), hvis indgrebsgenstanden tilhører den frie
teknik, dvs. bygger på teknik, som var kendt, før patentansøgningen blev indleveret. ved
uklarheder i patentkravene kan det tillægges betydning, hvis patentansøgeren over for pa-
                                              - 16 -
tentmyndigheden selv har fortolket uklare udtryk i patentkravene indskrænkende for at op-
fylde kravene til nyhed og opfindelseshøjde i patentlovens § 2.
i denne sag er hardi internationals marksprøjter ikke omfattet af ordlyden af albert hede-
gaards patent, idet hardis marksprøjter bl.a. ikke er ”opbygget på basis af en konventionel
hydraulisk sprøjte” og ikke bygger på ”et system af fleksible rør eller slanger” til fordeling
af luftstrømmen. det må således efter besvarelserne af bl.a. skønsspørgsmål nr. 3 fra albert
hedegaard og af skønsspørgsmål nr. xv lægges til grund, at hardi internationals løsning
med en aflang opblæselig pose ikke er egnet til montering på en konventionel marksprøjte.
der foreligger derfor ikke en direkte krænkelse af patentet.
spørgsmålet er herefter, om der foreligger en krænkelse efter en ækvivalensvurdering.
efter besvarelserne af skønsspørgsmål nr. 24 fra hardi international og af skønsspørgsmål
nr. x, xviii, xxi, xxxi og xxxii samt efter skønsmand jakob pade frederiksens forkla-
ring for landsretten må det lægges til grund, at hardi internationals marksprøjter bygger på
teknik, som var kendt, før albert hedegaard indgav sin patentansøgning i 1984, herunder
bl.a. fra en australsk patentansøgning af 25. maj 1982 fra det israelske firma degania, som
aldrig førte til, at der blev meddelt et australsk patent.
hertil kommer, at det væsentlige og nye ved albert hedegaards opfindelse efter skønsmand
jakob pade frederiksens forklaring for landsretten samt efter besvarelserne af skønsspørgs-
mål nr. xxi og xxxii er, at luftsystemet er opbygget på en konventionel marksprøjte,
hvorpå systemet kan eftermonteres, hvorimod hardi internationals løsning med en aflang
opblæselig pose som nævnt ikke er egnet til montering på en konventionel marksprøjte.
på denne baggrund er det ikke godtgjort, at hardi internationals marksprøjter i forhold til
albert hedegaards patent indebærer en krænkelse efter en ækvivalensvurdering.
højesteret stadfæster herefter landsrettens dom.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
                                              - 17 -
  i sagsomkostninger for højesteret skal albert hedegaard betale 900.000 kr. til hardi inter-
  national a/s.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
