                             højesterets dom
                              afsagt tirsdag den 17. april 2012
sag 14/2010
(1. afdeling)
jens jensen murer- og entreprenør a/s
(advokat søren vagner nielsen)
mod
a
(advokat thomas arleth)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 7. afdeling den 17. december 2009.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, poul søgaard, jens peter
christensen, henrik waaben og jan schans christensen.
påstande
appellanten, jens jensen murer- og entreprenør a/s, har påstået frifindelse, subsidiært beta-
ling af et mindre beløb.
indstævnte, a, har påstået stadfæstelse.
anbringender
jens jensen murer- og entreprenør a/s har anført, at selskabet ikke har handlet ansvarspådra-
gende i forbindelse med as uheld. arbejdsstedet var indrettet sikkerhedsmæssigt fuldt
forsvarligt. det er ikke bevist, at det var uforsvarligt at udføre arbejdsopgaven på det
pågældende sted, eller at uheldet skyldtes, at stilladset stod ustabilt. de tekniske hjælpemidler,
der blev benyttet til opgaven, var indrettet sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarligt, og det er ikke
bevist, at der var fejl ved rullestilladset eller stigen. selskabet havde ikke pligt
 til at instruere a om benyttelsen af rullestilladset eller stigen eller til at føre tilsyn med,
hvorledes han anvendte sine hjælpemidler, da han var en særdeles erfaren murer, som udførte
en simpel, rutinepræget og ufarlig arbejdsopgave. selskabet havde heller ikke pligt til at
tilrettelægge arbejdsopgaven for a, og det var i øvrigt forsvarligt at planlægge og tilrettelægge
arbejdet således, at det blev udført ved hjælp af et rullestillads og en stige. hvis højesteret
måtte finde, at selskabet har handlet ansvarspådragende, gøres det gældende, at
erstatningspligten skal bortfalde eller nedsættes på grund af as egen skyld.
det gøres med hensyn til et eventuelt krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste principalt gæl-
dende, at a alene har krav på erstatning frem til den 8. marts 2005, idet det på dette tidspunkt
var muligt midlertidigt eller endeligt at skønne over hans fremtidige erhvervsevne. subsidiært
gøres det gældende, at a alene har krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste frem til den 1.
april 2005, hvor han startede i fleksjob hos selskabet, og hvor det var muligt midlertidigt eller
endeligt at skønne over hans fremtidige erhvervsevne.
a har anført, at selskabet har pådraget sig erstatningsansvar efter dansk rets almindelige regler.
der er efter retspraksis et skærpet ansvar i arbejdsskadesager. arbejdet i denne sag var ikke
planlagt, tilrettelagt eller udført sikkerhedsmæssigt fuldt forsvarligt efter de relevante normer.
arbejdsgiveren har bevisbyrden for, at overtrædelsen af forskrifterne ikke har haft betydning
for, at ulykken kunne ske. en korrekt planlægning af arbejdet i henhold til at-meddelelse nr.
2.14.1 burde have medført et valg af et bredere og tungere stillads, ligesom en korrekt
planlægning havde ført til fastgørelse af stigen og en delvis nedtagelse af rækværket på det
sted, hvor man skulle træde ind på arbejdsplatformen. det særlige underlag burde også have ført
til fastgørelse af stigen, jf. at-vejledning b.3.1.1. hvis selskabet havde overholdt normen i
arbejdsmiljølovens § 38 og de øvrige relevante normer, kunne ulykken have været undgået.
arbejdsstedet var heller ikke indrettet fuldt forsvarligt, jf. arbejdsmiljølovens § 42. havde dette
været tilfældet, kunne ulykken være undgået. de tekniske hjælpemidler var heller ikke indrettet
eller anvendt fuldt forsvarligt, jf. arbejdsmiljølovens § 45. rullestilladset var uegnet til den
pågældende opgave, og stigen var under de givne forhold uegnet som adgangsvej. hvis et
tungere stillads havde været anvendt, kunne ulykken have været undgået. rullestilladset burde
endvidere have været forsynet med en indvendig adgangsvej, hvilket var normalt. alternativt
burde der have været etableret en fast adgangsvej med en fastgjort stige eller lignende. såfremt
en af disse løsninger var blevet valgt, kunne ulykken have været undgået. også af denne årsag
har selskabet pådraget sig et erstatningsansvar. der blev ikke ført effektivt tilsyn med arbejdets
udførelse, ligesom der ikke blev givet instruktion om de faremomenter, der var forbundet med
                                                  - 3 -
arbejdets udførelse, jf. arbejdsmiljølovens §§ 16 og 17, stk. 2. a har ikke udvist
erstatningsrelevant egen skyld.
a er berettiget til erstatning for tabt arbejdsfortjeneste frem til den 20. februar 2006, hvor
arbejdsskadestyrelsen traf afgørelse vedrørende hans erhvervsevnetab.
supplerende sagsfremstilling
jens jensen murer- og entreprenør a/s har for højesteret tilkendegivet, at det kan lægges til
grund, at selskabet ikke har instrueret a i at benytte stiger eller ført tilsyn med arbejdet på
ejendommen.
forklaring
a har supplerende forklaret, at han udførte ca. 25-30 skifter fra en arbejdshøjde på ca. to meter
og op til formentlig ca. fire meter ved tagskægget. den nederste del af muren foretog han ikke
reparationer på. han flyttede stilladset på grund af differencen i bredden, som var fire meter fra
muren og tre meter fra stilladset, således at det på et tidspunkt skulle flyttes ca. en meter, for at
han kunne nå ud til enden af skifterne. den person, der undervejs havde hjulpet ham, var en af
bygherrens ansatte. rullestilladset var ikke et, han selv havde medbragt. han tør ikke sige,
hvem der havde anbragt det på ejendommen, men regner med, at det er jens jensen, altså
arbejdsgiveren. han erindrer ikke, om han efter færdiggørelsen af arbejdet og inden
påbegyndelsen af rengøringen havde foretaget flytning af rullestilladset, således at dette kom
længere væk fra muren end arbejdsafstanden, der var ca. 20 cm. han erindrer, at der var
græsplæne som underlag. i hvert fald var der græsplæne på den side af rullestilladset, hvorfra
han foretog opstigning. han tør ikke sige, om græsplænen gik helt ind til huset, eller om der
var andet underlag på det sidste stykke ind mod huset. i øvrigt var han mere vant til at anvende
andre stilladser ved udendørs arbejde end rullestillads. rullestillads bliver normalt brugt ved
arbejder inden døre, f.eks. fordi man skal arbejde på lofter. normalt vil man ved udendørs
arbejde bruge et bukkestillads eller et haki-stillads. et sådant stillads kunne også være anvendt
ved det arbejde, han var i gang med, da ulykken skete. i et rullestillads vil der normalt være
integreret en indvendig stige, hvor opstigning vil kunne foretages. det var ikke tilfældet ved
dette rullestillads, hvorfor der måtte anvendes en løs stige. også ved arbejde ved hjælp af
bukkestillads eller haki-stillads er det normalt at sætte stiger op. stigen var ikke fastgjort.
fastgørelse af stigen fandt normalt aldrig sted. han har ikke fået udleveret nogen skriftlig
vejledning af nogen art om arbejde med stillads fra arbejdsgiveren. han har selv været
                                                  - 4 -
murermester, men havde ikke lærlinge ansat i den periode fra 1972-1980, hvor han var selv-
stændig. han har lejlighedsvis haft en svend ansat. når dette skete, var der ikke tale om nogen
speciel instruktion af svenden, idet der på daværende tidspunkt ikke var normer af den karakter,
som man kender i dag. man viste ham i fornødent omfang, hvordan en given arbejdsproces
skulle udføres. han har under ansættelsen hos jens jensen murer- og entreprenør a/s selv haft
med oplæring af lærlinge at gøre. stilladset på den konkrete arbejdsplads var opstillet, da han
kom for at påbegynde arbejdet. han mener ikke, at der var støtteben på det pågældende rulle-
stillads. han har selv prøvet at opstille rullestilladser, men kun meget få gange, nok ca. tre. når
dette skulle ske, fandt han selv ud af, hvordan det skulle opstilles. normalt var stilladserne imid-
lertid opstillet af andre, når han påbegyndte murerarbejdet. han var også bekendt med at arbejde
med løse stiger, som altid blev brugt ved opstigning. det aktuelle rullestillads havde kun en
etage bestående af to plader, som kunne tages af hver for sig. da uheldet skete, var han færdig
og ville rengøre stilladset. rengøringen ville selvfølgelig især dreje sig om pladerne, som der
kunne være spildt mørtel på. han har ikke nogen erindring om, hvorvidt rullestilladset blev
trukket længere væk fra muren inden rengøringen. han bemærkede ikke, om græsplænen, som
rullestilladset var opstillet på, var glat, men den var i hvert fald frossen og hård. han anså op-
stilling af stigen i forbindelse med rengøring som forsvarlig. rullestilladsets bremser slog han
altid i igen, efter at der var foretaget flytning af rullestilladset. stilladset stod stabilt under ar-
bejdets udførelse. det konkrete rullestillads havde ikke nogen indvendige opstigningsmulighe-
der. han kan ikke konkret huske, om han var i gang med rengøringsarbejdet, eller om han bare
var på vej op ad stigen med vandslangen, da udskridningen skete. der var ikke åbnet for van-
det på det tidspunkt. han skulle ikke foretage nedtagning og sammenpakning af rullestilladset.
rengøring af pladerne kunne være sket ved, at de var aftaget og lagt på jorden. dette ville nok
have krævet, at der var to mand, da pladerne var oppe i to meters højde. normalt kan man,
hvis man står på stilladset, stå på en af pladerne, løsne den anden og flytte den op eller ned.
ved arbejde i større højder fastgør han normalt stigen. rullestilladset var ikke udstyret med
indvendig opstigningsmulighed, hvad rullestilladser normalt er. han går ud fra, at rullestillad-
set tilhørte arbejdsgiveren. han havde ikke klaget eller brokket sig over anvendelsen af rullestil-
ladset over for arbejdsgiveren. under arbejdet på stilladset var der større stabilitet, fordi stillad-
sets egenvægt blev forøget med stenenes vægt. denne stabilitet manglede, da rengørings-
arbejdet blev påbegyndt. han mener ikke, at de to ejere, jørgen og jan, har været ude på bygge-
pladsen, mens han arbejdede der. han fik at vide, at han skulle udføre opgaven, formentlig
hjemme på værkstedet, og han var derefter selv taget ud på adressen, hvor arbejdet skulle udfø-
                                                - 5 -
res.
højesterets begrundelse og resultat
af de grunde, der er anført af landsrettens mindretal, tager højesteret jens jensen murer- og
entreprenør a/s’ frifindelsespåstand til følge.
a skal i sagsomkostninger for landsret og højesteret betale i alt 113.800 kr., hvoraf 100.000 kr.
er til dækning af udgifter til advokat, og 13.800 kr. er til dækning af retsafgift for højesteret.
                                       thi kendes for ret:
jens jensen murer- og entreprenør a/s frifindes.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal a inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse betale 113.800 kr. til jens jensen murer- og entreprenør a/s. beløbet forrentes efter
rentelovens § 8 a.
