                             højesterets dom
                           afsagt tirsdag den 29. april 2014
sag 251/2012
(2. afdeling)
lærernes centralorganisation som mandatar for a
(advokat peter breum)
mod
moderniseringsstyrelsen
(kammeradvokat karsten hagel-sørensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 16. afdeling den 29. juni 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, michael rekling, oliver talevski og jens kruse mikkelsen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
statens administration (tidligere økonomistyrelsen) har på opfordring af lærernes central-
organisation under sagens forberedelse for højesteret foretaget en gennemgang af alle pensi-
onssager for perioden 2002-2010. ud af i alt 15.468 sager har 1.799 sager omfattet såkaldte
høkertillæg (dvs. pensionsgivende tillæg). ud af disse sager har det fra de relevante kommu-
ner været muligt at skaffe dokumentation i 1.708 sager. af et notat udarbejdet af specialkon-
sulent helle enkelund den 29. august 2013 om den foretagne gennemgang af sagerne fremgår
bl.a.:
       ”2. beregning af pension til lærere i den lukkede gruppe
       …
                                          - 2 -
2.3. gennemgangen viser, at den ene beregningsmodel ikke altid giver højeste pension
såvel stikprøven under landsretssagen som den gennemgang statens administration har
foretaget i 2013 har vist, at der er sager, hvor pensionen efter vores model er højere end
efter modpartens, sager, hvor resultatet er det samme uanset beregningsmetode og sa-
ger, som den konkrete, hvor pensionen efter vores model er lavere end efter modpartens
model, jf. pkt. 4.1.
lærere i den lukkede gruppe vil derfor ikke generelt blive stillet hverken bedre eller
ringere ved at fastholde vores beregningsmetode. uanset valg af beregningsmodel vil
det for enkelte lærere kunne have betydning, om den ene eller den anden beregnings-
model anvendes.
3. statens administrations gennemgang af sager i 2013
…
3.4 afdækning af, hvilken metode der oprindeligt er anvendt i sagerne
for nogle kommuner er det muligt af det indsendte materiale at se, hvilken beregnings-
metode kommunen har anvendt i de konkrete sager. det gælder f.eks. for århus kom-
mune (modpartens metode) og frederikssund kommune (vores metode). andre kom-
muner har f.eks. udskrevet lønspecifikationer på ny direkte fra lønsystemerne og har
ikke medsendt materiale, der giver oplysning om, hvilken fremgangsmåde kommunen i
sin tid har anvendt.
der er forskellige årsager til, at statens administration ikke har modtaget dokumenta-
tion fra kommunerne for, hvilken beregningsmetode, de har anvendt. nogle kommuner
har ikke længere sagerne, andre kommuner har valgt, at de ikke vil bruge ressourcer på
at finde gamle papirsager frem, hvis de kan levere oplysninger om lønsammensætnin-
gen på anden mindre ressourcekrævende måde, og endelig har nogle kommuner ikke
gemt selve beregningerne.
der er i gennemgangen ikke registreret sager, beregnet i statens administration, hvor
det før efteråret 2009 er journaliseret dokumentation for beregningsmetoden, der er an-
vendt af statens administration. før efteråret 2009 journaliserede statens administra-
tion alene pensionsberegningsskema og andet materiale fra kommunerne samt vores
brev til den kommende pensionist. det er derfor kun muligt sporadisk at finde sager,
hvor det kan dokumenteres, hvilken metode sagsbehandleren faktisk har anvendt.
statens administration kan derfor ikke afvise, at en større del af sagerne, som giver
samme resultat, uanset beregningsmetode i kommunerne, er beregnet efter modpartens
metode.
…
4. specifikation og vurdering af resultater af gennemgang 2013
…
4.1. sager med høkertillæg beregnet på begge metoder:
de 1.458 sager, som er beregnet på begge metoder fordeler sig på i alt 34 kommuner.
74 % af sagerne giver samme resultat, uanset beregningsmetode. i 12 % af sagerne er
pensionen beregnet efter vores metode højest, mens det i 14 % af sagerne er modpartens
metode, der giver den højeste pension.
…
                                         - 3 -
gennemgangen viser altså, at det kun er i ca. ¼ af sagerne, at beregningsmodellerne gi-
ver forskellige resultater og at disse sager fordeler sig nogenlunde ligeligt mellem sager,
hvor pensionen bliver hhv. højest eller lavest efter vores metode.
…
4.2 sager med høkertillæg, regnet på begge måder fordelt på afskedsår
…
sagt med andre ord kan udviklingen i løn og størrelse af tillæg i perioden fra 2006 til
2009 [have] været medvirkende til, at nogle kommuner har oplevet, at der i 2008 og
2009 er flere sager, som er beregnet på et lavere skalatrin end de forventede og har fået
opfattelsen af, at dette beror på en ændring af praksis i statens administration. gen-
nemgangen underbygger dermed delvist, at det først er for fratrædelser i 2008 (heraf en
del beregnet med satserne pr. 1. oktober 2007), at kommunerne bliver opmærksomme
på at der er forskel på beregningen af pensionerne, jf. [helle enkelunds] vidneforklaring
afgivet for østre landsret …
4.3 resultatet af beregninger sammenholdt med skalatrin, som pensionen udbetaltes på
i 2010
statens administration har i de 1.458 sager beregnet efter begge metoder sammenholdt
resultaterne af beregningerne med det statslige skalatrin, som pensionen rent faktisk
blev udbetalt på i 2010 for på den måde at illustrere, hvor mange sager, der henholdsvis
kan eller ikke kan være beregnet efter modpartens metode…
pensioner, hvor beregningen er ens uanset metode og hvor pensionen faktisk udbetales
på det korrekte skalatrin, kan ikke vægte, når det skal gøres op, om de er beregnet efter
vores eller modpartens beregningsmodel med mindre det er muligt konkret at doku-
mentere, hvilken beregningsmetode, der er anvendt.
…
den procentvise fordeling af sager gennemregnet efter begge metoder og sammenlignet
med det statslige skalatrin, som pensionerne blev udbetalt på i 2010 ser således ud:
   udbetales på skalatrin, som er resultat af       i % af sager regnet på begge måder
   begge beregninger, ingen forskel                                55 %
   deres metode                                                    17 %
   hverken eller, højere                                            5%
   hverken eller, lavere                                           16 %
   vores metode                                                     7%
ser man… [på] den procentvise fordeling alene på sagerne, der udbetales på et skalatrin,
der er resultat af en af beregningsmetoderne, ser det ud til, at der er en overvægt af sa-
ger, som udbetales efter modpartens metode. dette giver ikke det reelle billede, når man
skal afgøre, om statens administration har haft en entydig praksis for beregning af pen-
sioner med høkertillæg.
for at afgøre, om gennemgangen giver et fast holdepunkt for, om statens administra-
tion har haft en entydig praksis, er det nødvendigt også at se på sager, der udbetales en-
ten på et lavere – eller et højere – skalatrin end nogen af beregningerne resulterer i.
                                          - 4 -
ingen af disse sager kan være beregnet korrekt efter modpartens metode. det betyder
altså, at statens administration i 17 % af sagerne har accepteret en beregning efter
modpartens metode, mens statens administration i 28 % af sagerne ikke kan have ac-
cepteret en (korrekt) beregning efter modpartens beregningsmodel. de resterende 55 %
kan i lige høj grad være beregnet efter vores som modpartens metode, da beregningerne
giver samme resultat og pensionerne rent faktisk udbetales på dette skalatrin. samlet set
kan maksimalt 72 % af sagerne være beregnet efter modpartens metode, mens 28 %
ikke kan være beregnet efter modpartens metode.
ser man isoleret på sagerne, der giver samme resultat uanset beregningsmetode viser
gennemgangen, at der af de i alt 1.081 sager kun er 803, som faktisk udbetales på det
korrekte skalatrin, mens 63 sager udbetales på et højere skalatrin og 215 udbetales på et
lavere skalatrin.
…
[tallene] viser, at der i alle årene er et antal sager, som giver samme resultat uanset be-
regningsmetode, hvor pensionerne i 2010 udbetales på et lavere skalatrin. havde statens
administration haft en entydig praksis, burde alle sagerne være beregnet og udbetalt på
det korrekte skalatrin, hvor det nu kun er ca. ¾ af sagerne. samlet set støtter gennem-
gangen, at statens administration ikke har haft nogen entydig praksis for beregning af
pensioner med høkertillæg.
sager, der udbetales på et for lavt skalatrin vil typisk være sager, hvor høkertillæggene
ikke er regnet med i pensionen, enten fordi kommunen ikke har oplyst tillæggene eller
fordi sagsbehandlerne i statens administration ikke har medregnet dem. omvendt vil
sager, der udbetales på et for højt skalatrin nok i højere grad kunne være sager, hvor
modpartens metode kan være anvendt som beregning, men blot er forkert, f.eks. som
følge af, at tillæg er medregnet som høkertillæg, selv om der er indbetalt supplerende
pension af beløbene.
det kan derfor være et mere retvisende billede af, i hvor mange sager modpartens me-
tode kan være anvendt, at antage, at sager, der udbetales på for høje skalatrin kan være
beregnet på modpartens metode, mens sager, der udbetales på et for lavt skalatrin ikke
kan være beregnet efter modpartens metode. sagerne, hvor beregningerne giver samme
resultat og udbetaling sker på det korrekte skalatrin, holdes neutrale.
…
når der ses bort fra de neutrale sager, er der en lige stor andel af sager, som kan være
beregnet efter modpartens metode, som sager der ikke kan være beregnet efter modpar-
tens metode …
…
5. sammenfatning
det er min opfattelse, at gennemgangen understøtter den tidligere påstand om, at der
ikke hos statens administration har været nogen entydig praksis for beregning af pensi-
oner med høkertillæg, før tiltag for at ensrette beregningen af pensioner med høkertillæg
begyndte at virke i løbet af 2010.
                                                - 5 -
       indtil dette tidspunkt har der således hverken i kommunerne eller hos statens admini-
       stration været en ensartet behandling af sagerne.”
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaringer af ingrid christensen og lillian andersen,
der i henholdsvis aarhus og hjørring kommune har behandlet sager om tjenestemandspen-
sion til folkeskolelærere i den lukkede gruppe.
anbringender
lærernes centralorganisation har uddybende anført, at den pensionsgivende løn i § 4, stk. 2, i
lov om tjenestemænd i folkeskolen mv. må forstås som det kommunale løntrin, der opnås ved
anvendelse af den såkaldte høkerregel i § 3, stk. 2, litra b, i aftale om lokal løndannelse for
lærere m.fl. indgået mellem kl og lærernes centralorganisation.
sådan har lærernes centralorganisation og danmarks lærerforening altid forstået og prakti-
seret bestemmelsen. det svarer også til den forståelse, som specialkonsulent grete pihl fra
moderniseringsstyrelsen (dengang personalestyrelsen) gav udtryk for i et svar fra 2006 til
skoleledernes fællesrepræsentation. en sådan forståelse indebærer også en fuldstændig ens-
artet behandling af alle kommunale tjenestemænd, der er omfattet af samme regelsæt vedrø-
rende pensionsgivende tillægs betydning for pensionsberegningen. da lærerne i den lukkede
gruppe imidlertid skal pensioneres efter det statslige system, skal pensionen ”oversættes” til
det statslige system via den høkerregel, der findes i § 4, stk. 2, i lov om tjenestemænd i folke-
skolen mv.
der er ikke hjemmel til at fravige aftalen mellem kl og lærernes centralorganisation, og det
er i hvert fald ikke en kompetence, der ligger hos moderniseringsstyrelsen.
statens administrations udvidede gennemgang for højesteret af pensionssager for perioden
2002-2010 viser, at 74 % af pensionsberegningerne er den samme, uanset hvilken bereg-
ningsmetode der anvendes. hertil kommer, at en række pensionsberegninger kun kan have
fulgt den forståelse, som lærernes centralorganisation hele tiden har haft. dette viser, at den
fortolkning, som lærernes centralorganisation hele tiden har haft, og som også er kommet til
udtryk i grete pihls oprindelige svar fra 2006 samt i forklaringen for højesteret fra lillian
                                                - 6 -
andersen fra hjørring kommune, har været den overvejende praksis hos moderniseringssty-
relsen, indtil denne konkrete sag blev rejst.
moderniseringsstyrelsen har uddybende anført, at tvisten skal løses ud fra en fortolkning af §
4, stk. 2, i lov om tjenestemænd i folkeskolen mv. det følger af forarbejderne til bestemmel-
sen, at den løn, som skal omregnes fra det kommunale system til en pension efter det statslige
system, er tjenestemandens ”pensionsgivende løn”, dvs. summen af tjenestemandens
løntrinsløn med tillæg af pensionsgivende tillæg. der skal således ikke ske en afrunding til det
nærmest liggende kommunale løntrin. moderniseringsstyrelsens beregningsmodel svarer til
de almindelige afrundingsregler, f.eks. i møntloven, hvorefter der kun foretages afrunding en
gang – i betalingssituationen – mens der ikke sker afrunding undervejs ved opgørelsen af de
beløb, som indgår i en sammentælling.
høkerreglen i § 3, stk. 2, litra b, i aftale om lokal løndannelse for lærere m.fl. indgået mellem
kl og lærernes centralorganisation kan ikke medføre konsekvenser for beregningen af den
pension, som staten skal betale, når staten ikke er part i aftalen. bestemmelsen medfører i øv-
rigt på det kommunale område kun afrunding en gang.
den anførte fortolkning strider ikke mod en praksis, der er fulgt af moderniseringsstyrelsen.
resultatet af statens administrations udvidede gennemgang for højesteret af pensionssager
for perioden 2002-2010 er, at der ikke kan dokumenteres at være udviklet en fast praksis, og
der er derfor ikke grundlag for at fravige det, der følger af en fortolkning af loven. en even-
tuel afvigende praksis i aarhus og hjørring kommuner var ikke fastlagt efter drøftelse med
moderniseringsstyrelsen. svaret fra personalestyrelsen (nu moderniseringsstyrelsen) til sko-
leledernes fællesrepræsentation fra 2006 skaber efter sit indhold ikke nogen ret for a, som
svaret ikke var rettet til.
højesterets begrundelse og resultat
ved lov om tjenestemænd i folkeskolen mv., jf. nu lovbekendtgørelse nr. 487 af 6. maj 2010,
er der fastsat særlige regler om løn- og ansættelsesvilkår – herunder om pension – for bl.a. de
tjenestemænd i folkeskolen, der pr. 31. marts 1993 var ansat i kommunerne.
                                                - 7 -
det fremgår af lovens § 4, stk. 1, at løn- og ansættelsesvilkår for disse tjenestemænd fastsæt-
tes efter de regler, der gælder for fastsættelse af løn- og andre ansættelsesvilkår for tjeneste-
mænd i kommunerne. efter § 4, stk. 2, beregnes pensionen til disse tjenestemænd på grundlag
af det statslige lønsystem. den pensionsgivende indtægt er lønnen på det statslige skalatrin,
der ligger nærmest ”den opnåede pensionsgivende løn”.
højesteret finder, at udtrykket ”den opnåede pensionsgivende løn” efter lovens ordlyd og for-
arbejder skal forstås som den samlede, faktisk opnåede pensionsgivende løn ved pensionerin-
gen, dvs. summen af den kommunale løntrinsløn og pensionsgivende tillæg.
herefter og i øvrigt af de grunde, som landsretten har anført, stadfæster højesteret dommen.
det bemærkes herved, at der heller ikke for højesteret er godtgjort en administrativ praksis,
som kan føre til et andet resultat.
                                        thi bestemmes:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal lærernes centralorganisation som mandatar for a be-
tale 40.000 kr. til moderniseringsstyrelsen.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
