                                             dom
afsagt den 29. oktober 2015 af vestre landsrets 1. afdeling (dommerne henrik estrup, esben
hvam og tina birgitte nors (kst.)) i ankesag
v.l. b–2724–13
a
(advokat bo hansen, frederikshavn)
mod
topdanmark forsikring a/s
(advokat nicolai mailund clan, københavn)
retten i hjørring har den 14. oktober 2013 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 6-
1616/2008).
påstande
for landsretten har appellanten, a, nedlagt påstand om, at indstævnte, topdanmark forsikring
a/s, skal betale principalt 1.030.628,33 kr., subsidiært 534.243,73 kr. og mere subsidiært
267.229,23 kr., alle beløb med procesrente fra den 22. august 2013, til betaling sker.
topdanmark forsikring a/s har påstået dommen stadfæstet, subsidiært betaling af et mindre
beløb.
supplerende sagsfremstilling
a har fri proces.
skønsmanden, cand.psych.aut. bente øhrstrøm, har afgivet supplerende skønserklæringer af
19. oktober 2014 og 7. april 2015. af erklæringerne fremgår blandt andet:
                               - 2 -
”…
spørgsmål 7:
syns- og skønsmanden anmodes om at forholde sig til den formelle forskel i
målsætninger for henholdsvis bygningskonstruktør og byggetekniker, jf. be-
kendtgørelse nr. 630 af 18. juni 2007 § 1, stk. 1 og § 1, stk. 3 og ud fra disse
formelle målsætninger beskrive de væsentligste forskelle, der er i arbejds-
funktionen for henholdsvis bygningskonstruktør og byggetekniker.
uddybningen skal ses som supplement til det syn- og skønsmanden har erkæret
i syn- og skønserklæring af 10. august 2011, hvori det bl.a. anføres, at
byggeteknikere kan blive beskæftiget som arbejdsledere, selvom det ikke i
formålsbestemmelsen ses at være ledelse, der lægges vægt på i forhold til
uddannelsen af byggetekniker.
i formålsbeskrivelsen for bygningskonstruktører angives i stk. 2 1), at byg-
ningskonstruktøren skal kunne planlægge og lede opgaver på det bygge- og
anlægstekniske område, gennemføre teknisk projektering, varetage projekt-
styring og indgå i ledelses- og samarbejdsmæssige sammenhænge med andre
med anden uddannelsesmæssig, sproglig og kulturel baggrund. i for-
målsbeskrivelse for byggeteknikere i stk. 3 angives, at byggeteknikeren skal
kunne planlægge og styre opgaver på det bygge- og anlægstekniske område,
medvirke i projektering, tilrettelægge produktion og montage på byggepladsen.
ledelse af byggeopgaver sker på flere niveauer. på det øverste niveau er
opgaverne den overordnede planlægning, tilrettelæggelse og styring af samtlige
opgaver forbundet med planlægning og gennemførelse af byggeriet, mens
ledelsen af produktion og montage på byggepladsen typisk er opdelt i de
enkelte entrepriser som f.eks. tømrerarbejde, murerarbejde og betonarbejde. på
det overordnede niveau benyttes som regel den generelle betegnelse ”ledelse”,
mens den ledelse, som er forbundet med planlægning og styring af den
konkrete opgave ofte betegnes om ”operativ ledelse” eller ”arbejdsledelse”.
denne forskel kan også spores i de to målbeskrivelser, idet bygningskon-
struktøren skal kunne varetage projektstyring, mens byggeteknikeren kan
planlægge og styre opgaver.
spørgsmål 8:
syns- og skønsmanden anmodes om at oplyse, hvor mange byggeteknikere, der
er uddannet i årene 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 og 2013 på landsplan
og i nordjylland.
ifølge danmarks statistik blev der uddannet følgende byggeteknikere i de
angivne år (tallene er opgivet efter særlig henvendelse til danmarks statistik,
                               - 3 -
da der gør sig særlige forhold gældende omkring registrering af byg-
geteknikere):
               2007      2008      2009      2010      2011     2012      2013
danmark        56        29        20        27        36       35        28
nordjylland 5*           3*        5*        5         5        0         0
de med * angivne tal er taget fra interne registreringer fra skoleudvalget for
bygningskonstruktøruddannelsen, da der i 2009 skete en institutionsomlæg-
ning, der gør det umuligt at finde registreringerne i danmarks statistiks da-
tabank.
spørgsmål 9
syns- og skønsmanden anmodes om at oplyse, hvor mange bygningskon-
struktører, der er uddannet i årene 2007, 208, 2009, 2010, 2011, 2012 og 2013
på landsplan og i nordjylland.
ifølge danmarks statistik er der uddannet følgende bygningskonstruktører:
               2007      2008      2009      2010      2011     2012      2013
danmark        756       824       837       842       929      945       1127
nordjylland *            *         84        104       64       94        107
  *som følge af institutionsomlægning er det ikke muligt at finde registre-
ringerne i danmarks statistik.
spørgsmål 10
syns- og skønsmanden anmodes om at oplyse, hvilke stillinger nyuddannede
byggeteknikere konkret blev ansat til i årene 2007, 2008 og 2009.
grundlaget for besvarelsen af dette spørgsmål er alene danske erhvervsskolers
forenings dimittendundersøgelse fra 2008. oplysningerne baserer sig på
indsamling af data blandt dimittender fra 2007.
ifølge denne undersøgelse er byggeteknikere blevet ansat i stillinger som
byggelederassistent, byggetekniker, byggesagsbehandler, teknisk assistent,
projektleder, sagsbehandler, beregner, murer, kvalitets- og arbejdsmiljøko-
ordinator samt byggesagsbehandler. de med kursiv angivne stillingsbeteg-
nelser hidrører fra oplysninger fra dimittender fra ålborg.
på grund af institutionsomlægninger, har det ikke været muligt at finde til-
svarende oplysninger for de øvrige år.
                                   - 4 -
   spørgsmål 11
   syn- og skønsmanden anmodes om at oplyse, hvorledes ledighedstallene
   herunder længden af ledighedsperioder var for nyuddannede henholdsvis
   bygningskonstruktører og byggeteknikere i årene 2007, 2008, 2009, 2010,
   2011, 2012 og 2013.
   det er ikke muligt i danmarks statistiks statistikbank at finde tal for ledighed
   og ledighedsperioder for bygningskonstruktører og byggeteknikere.
   ifølge danmarks statistik var ledighedstallene for henholdsvis kort uddannede
   (2 årige) teknikere (gruppen omfatter andre fag end byggeteknikere) og
   teknikere (gruppen omfatter andre end bygningskonstruktører) for mellemlange
   tekniske uddannelser (3½ årige):
hele landet        2007      2008       2009       2010     2011      2012      2013
kortuddannede 3%             2,1%       4,6%       6,3%     5,7%      5,5%
udd.kode 4059
mellemlange        2,3%      1,7%       4,2%       5,7%     4,9%      4,6%
udd.kode 5059
   for begge grupper må ledigheden betegnes som lav. af tallene ses, at der er en
   tendens til, at de kortuddannede har en arbejdsløshedsprocent, der er en smule
   højere end de med en mellemlang uddannelse.
   det har ikke været muligt for mig at fremskaffe sammenlignelige tal for le-
   dighedsperioder for de to grupper.
   spørgsmål 12
   syn- og skønsmanden anmodes om at forholde sig til, om de officielle ledig-
   hedstal underbygger det af syn- og skønsmanden anførte under besvarelsen af
   spørgsmål 2 i det oprindelige syn- og skønstema (side 5 øverst, andet afsnit).
   i min tidligere udtalelse har jeg refereret til informationer om beskæftigel-
   sesmuligheder baseret på ug.dk og arbejdsmarkedsstyrelsens vurderinger på
   det pågældende tidspunkt. disse vurderinger var baseret på opgørelser af
   jobudbud og ledige inden for beskæftigelsesgrupperne, og var altså ikke som
   sådan en arbejdsløshedsstatistik.
   der er altså tale om to forskellige beskrivelser, der kan føre til forskellige
   resultater.
   spørgsmål 14
   i fortsættelse af besvarelse af spørgsmål 7 anmodes syn- og skønsmanden om
   at oplyse, hvilke arbejdsopgaver de nyuddannede byggeteknikere blev
   beskæftiget med i årene 2009, 2010 og 2011 i nordjylland.
                               - 5 -
som nævnt i min besvarelse har jeg ikke adgang til data, der kan belyse dette
spørgsmål. jeg må derfor henvise til oplysningerne under spørgsmål 10.
…
spørgsmål 15:
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 7 og der spørges, om den formelle
forskel i målsætningerne for henholdsvis bygningskonstruktør og byggetekniker
jf. den nævnte bekendtgørelse, efter skønsmandens vurdering fører til en
ændret besvarelse af skønsmandens bemærkninger i punktet ”generelt om
uddannelserne til bygningskonstruktør og byggetekniker” jf. side og 3, samt
fører til en ændret besvarelse af spørgsmål 1 og 2.
i min generelle beskrivelse af uddannelserne har jeg taget udgangspunkt i
bekendtgørelsens ordlyd, hvor der for bygningskonstruktøren anvendes ord
som ”gennemføre …teknisk projektering” og ”varetage projektstyring”, mens
der for byggeteknikerne benyttes ord som ”medvirke ved projektering” og
”tilrettelægge produktion og montage på byggepladsen”. da dette er
beskrivelser, der direkte knytter sig bekendtgørelsens tekst, ses intet grundlag
for at ændre den tidligere besvarelse.
hvorledes forskellene mellem de to uddannelser i praksis udmøntes på f.eks.
en byggeplads er forsøgt beskrevet i min besvarelse af spørgsmål 7, hvor jeg
beskriver de forskellige ledelsesniveauer på en byggeplads fra opgaveniveau til
projektledelsesniveau. jeg ser således ingen modstrid mellem de to besvarelser.
i min besvarelse af spørgsmål 1 og 2 er grundlaget uddannelsernes opbygning,
hvor byggetekniker er en afstigningsmulighed på uddannelsen til byg-
ningskonstruktør. netop det faktum, at der er tale om en afstigning viser, at der
er tale om to uddannelser, der har samme grundlag, men hvor bygnings-
konstruktøren i løbet af de sidste 1½ uddannes til at varetage mere komplekse
opgaver indenfor bla. projektering, koordinering og ledelse af byggeaktiviteter.
spørgsmål 2 drejer sig om, hvorvidt der i sagen er forhold, som taler i mod, at
sagsøgeren kunne have påbegyndt byggeteknikeruddannelsen. her er min
konklusion, at der ikke var noget til hinder for, at sagsøgeren kunne have
påbegyndt byggeteknikeruddannelsen i stedet for bygningskonstruktørud-
dannelsen. denne konklusion fastholdes, da der er en fælles indgang til de to
uddannelser.
spørgsmål 16:
der henvises til besvarelserne af spørgsmål 8 og 9. skønsmanden anmodes om
at redegøre for det forhold, at der blev uddannet færre byggeteknikere end
bygningskonstruktører efter skønsmandens vurdering forringede as mulighed
for at opnå ansættelse som byggeteknikere i 2009, hvor a ville have
færdiggjort sin uddannelse som byggetekniker.
                                - 6 -
tages udgangspunkt i dansk byggeris hjemmeside, hvor forskellige uddan-
nelser beskrives, ses det, at byggeteknikeruddannelsen anses for en anerkendt
uddannelse på linje med bygningskonstruktøruddannelsen og ingeni-
øruddannelserne. efterfølgende analyser af uddannelsesbehovet i entrepre-
nørbranchen har vist, at der er en stort behov for medarbejdere med er-
hvervsakademiuddannelser (2-årige videregående uddannelser) som f.eks.
byggeteknikeruddannelsen. (www.danskbyggeri/presse.dk). behovet vurderes
at ville øges i løbet af de kommende år. dette understøttes af, at lønniveauet for
byggeteknikere ifølge ug.dk og danmarks statistik i 2013 er højere for
byggeteknikere end for bygningskonstruktører, idet lønniveauet generelt ses
som en indikator for forholdet mellem udbud og efterspørgsel af arbejdskraft
inden for et område. konkret angives på ug.dk, at lønniveauet i 2013 for en
nyuddannet byggetekniker på det private arbejdsmarked er kr. 34.072 pr. md.,
mens det for bygningskonstruktører angives at være kr. 28.543 pr. md.
(https://www.ug.dk/job/byggeoganlaeg/andetbyg/byggetekniker)
på dette grundlag vurderes as beskæftigelsesmuligheder ikke at være mindre
som byggetekniker sammenlignet med bygningskonstruktør.
spørgsmål 17:
der henvises til besvarelsen af spørgsmål 10, og de deri nævnte jobs, og der
spørges om det fortsat er skønsmandens vurdering jf. den tidligere besvarelse
af spørgsmål 5, at a i de jobs, der er nævnt i besvarelse af spørgsmål 5, kunne
have opretholdt en løn i det væsentligste svarende til den løn, som er angivet i
spørgsmål 5 på kr. 405.523 i 2009.
ifølge ug.dk og danmarks statistik udgjorde gennemsnitslønnen på landsbasis
for nyuddannede byggeteknikere i 2013 på det private arbejdsmarked kr.
34.072 pr. md, inden for kommuner kr. 34.319 pr. md. og inden for staten kr.
35.942 pr. md. dette svarer til en årlig gennemsnitsløn på ca. kr. 417.300. da
lønudviklingen generelt har været begrænset som følge af finanskrisen i årene
fra 2009 til 2013, må det anses for overvejende sandsynligt, at a kunne have
opretholdt en løn på kr. 405.523 i 2009.
spørgsmål 18:
der henvises til spørgsmål 11 og der spørges, om der det på baggrund af
forskellen i ledighedstallene i perioden 2007 – 2012 efter skønsmandens
vurdering kan konkluderes, at a som nyuddannet byggetekniker i perioden ville
have været i større risiko for arbejdsløshed end som nyuddannet
bygningskontruktør.
besvarelsen af spørgsmål 11 var baseret for ledighedstal for hele landet.
nedenfor ses de registrerede ledighedstal for teknikere i nordjylland fra
danmarks statistik for gruppen 4059 teknikere på erhvervsakademiniveau
                                             - 7 -
             (herunder byggeteknikere) og gruppen 5059 teknikere på bachelorniveau
             (herunder bygningskonstruktører)
             nordjylland 2007          2008      2009       2010      2011      2012      2013
             16 – 24 år
             4059            12,8      8,6       15,2       10,4      14,6      16,7      23,2
             5059             9,3      0,9       41,2         7,2     31,6      33,4      75,6
             25 – 29 år
             4059            7,8       6,9       10,6       12,0      12,8      11,6      12,2
             5059            4,1       2,7       16,6       16,8      15,5      17,2      21,2
             som det ses af tallene, har ledighedstallene før finanskrisen været højere for
             teknikere med 2-årig uddannelse sammenlignet med teknikere med 3½ årig
             uddannelse. men efter finanskrisen begyndelse er billedet ændret for begge
             aldersgrupper, således at teknikere med 2-årige uddannelser har haft lavere
             ledighed end teknikere med 3½ årige uddannelser i nordjylland. der må dog
             tages det forbehold, at tallene indeholder andre uddannelser end byg-
             geteknikere og bygningskonstruktører. der er dog ingen grund til at antage, at
             tendensen ville være meget anderledes for de to grupper.
             tallene tyder således på, at as risiko for at blive ledig som byggetekniker ikke
             ville have været højere end som bygningskonstruktør.
             spørgsmål 19:
             der henvises til besvarelsen af spørgsmål 11 og spørgsmål 12:
             der henvises videre til besvarelsen af spørgsmål 2, side 4-5 generelt, samt
             særligt side 4, sidste afsnit og side 5, 1. afsnit og den deri indeholdte citering
             fra de kommunale akter.
             der spørges herefter, om det efter skønsmandens vurdering, på baggrund af
             forskellen i ledighedstallene i perioden 2007 – 2012, var en korrekt antagelse
             af kommunen, at nyuddannede byggeteknikere ville være i større risiko for
             arbejdsløshed end nyuddannede bygningskonstruktører.
             med ovenfor nævnte ledighedstal fra danmarks statistik må den generelle
             konklusion være, at det er vanskeligt at forudsige, hvorledes ledigheden vil
             udvikle sig for nyuddannede. imidlertid synes ledighedstallene at pege i retning
             af, at kommunens antagelse ikke var korrekt. der må dog tages det forbehold,
             at tallene indeholder andre uddannelser end byggeteknikere og byg-
             ningskonstruktører. der er dog ingen grund til at antage, at tendensen ville
             være meget anderledes for de to grupper”
             ...”
forklaringer
                                                - 8 -
a og bente øhrstrøm har afgivet supplerende forklaring for landsretten. der er endvidere
afgivet forklaring af kaj schou.
a har supplerende forklaret, at han på uheldstidspunktet var 18 år. han var glad for arbejdet
som tømrer og klarede det godt. han havde kontakt med kommunen allerede 14 dage efter
ulykken, og der blev aftalt et genoptræningsforløb, hvorefter han efter en tid kom i gang med
sit arbejde igen, i starten på nedsat tid. han havde efter ulykken svært ved at klare opgaver
med vedvarende belastning, for eksempel træk og løft ved rejsning af spær, eller hvor han
skulle arbejde i akavede stillinger.
han konstaterede med tiden, at der ikke var en varig bedring, og han undersøgte derfor hos
sin studievejleder mulighederne for en anden erhvervsretning. han rettede derefter hen-
vendelse til kommunen, hvor det viste sig, at han kunne blive revalideret. kommunens
sagsbehandler foreslog ham forskellige uddannelsesmuligheder, blandt andet som vvs- og
elinstallatør, byggetekniker og bygningskonstruktør. han og sagsbehandleren drøftede både
uddannelsen til byggetekniker og til bygningskonstruktør indgående. han søgte også råd hos
sin fagforening forbundet træ-industri-byg, som på grund af hans behov for at skåne ryggen
frarådede ham byggeteknikeruddannelsen. fagforeningen havde den bekymring, at
byggeteknikerne ofte endte med at skulle klare egentlige håndværksmæssige opgaver på en
byggeplads.
i hans arbejde som bygningskonstruktør har der ikke været behov for at tage specielle skå-
nehensyn til hans ryg, og han indgår på lige fod med de øvrige ansatte. det arbejde, han
udfører i dag, ville han ikke kunne bestride, hvis han alene var blevet uddannet som byg-
getekniker. han er ikke stødt på byggeteknikere i sit arbejde som bygningskonstruktør. han
mener ikke, at han ville kunne udføre dele af de opgaver, en byggetekniker har på en
byggeplads som f.eks. at bevæge sig rundt på stilladser eller at løfte tungt materiel.
de tømrere, han kender, tjener 185 – 190 kr. i timen. som bygningskonstruktør tjener han 178
kr. i timen.
han kan genkende det, han har sagt om ”arbejdsidentitet”, som kommunen har angivet i et
mødereferat (ekstrakten side 143). på dette tidspunkt var han ikke sporet ind på nogen be-
                                              - 9 -
stemt uddannelse, og det var ikke klart, om han overhovedet kunne blive revalideret. han var
interesseret i at komme tilbage til arbejdsmarkedet hurtigst muligt. han overvejede at blive
byggetekniker, men på baggrund af kaj schous råd, og hvad han havde læst på nettet, blev
det bestemt, at han skulle uddanne sig til bygningskonstruktør.
kaj schou har forklaret, at han blev pensioneret i 2011. han er uddannet og har arbejdet som
tømrer i 14 år og arbejdede efterfølgende i 28 år som kasserer i forbundet træ-industri-byg.
a var på grund af rygproblemer forhindret i at fortsætte som tømrer. kommunen indkaldte
vidnet for at få hans opfattelse af, hvordan a kunne komme videre. han og kommunens
sagsbehandler havde ét møde, hvor de hurtigt blev enige om, at a skulle revalideres som
bygningskonstruktør. i byggebranchen anses uddannelsen som byggetekniker kun som en
grunduddannelse, som ikke er noget værd i sig selv. hans erfaring var, at en byggetekniker
som regel kom tilbage på en byggeplads som sjakbajs eller formand. i den egenskab skulle
byggeteknikeren deltage i sjakket ved siden af sine ledelsesmæssige opgaver, herunder blandt
andet løfte tunge genstande. han mener, at de på mødet talte om muligheden for
byggeteknikeruddannelsen, men afskrev dette som en mulighed for a. statistikkerne om
ledighed for byggeteknikere kan være misvisende, da mange byggeteknikere reelt arbejder
som tømrere. byggeteknikere kan være medlem af forbundet træ-industri-byg, mens det
ikke er tilfældet for bygningskonstruktører.
han kan ikke sige, hvorfor kommunen i sit referat fra mødet den 19. februar 2007 ikke
nævnte drøftelsen af, at rygproblemer var en væsentlig årsag til, at der var enighed om, at a
ikke skulle påbegynde byggeteknikeruddannelsen. han medbragte ikke statistikmateriale
vedrørende byggeteknikeres ledighed på mødet, men omtalte det ud fra sit almindelige
kendskab til byggebranchen.
en bygningskonstruktør tjener ikke nødvendigvis mere end en tømrer. det afhænger af, om
tømreren arbejder på akkord. en tømrer på akkord tjener 250 – 300 kr. i timen.
bente øhrstrøm har supplerende forklaret, at en byggetekniker er uddannet til at arbejde med
projektering, planlægning og arbejdstilrettelæggelse. en byggetekniker arbejder efter hendes
opfattelse ikke som håndværker, men er ansat til teknisk-administrative opgaver. det er ikke
hendes indtryk, at mange byggeteknikere bliver sjakbajs eller lignende på en byggeplads. hun
                                              - 10 -
bygger sin erfaring på blandt andet dimittendundersøgelser for dimittender 1 - 2 år efter deres
afgang fra skolen. i nordjyllands region blev bygningskonstruktøruddannelsen først udbudt
sent, mens man tidligt kunne uddanne sig til byggetekniker. hun mener, at byggeteknikeres
gode beskæftigelsesmuligheder i nordjylland kan tilskrives, at der har været tradition for
ansættelse af byggeteknikere i dette område.
på jobindex har hun konstateret, at byggeteknikere søges til arbejde med planlægning,
kundesalg og kundepleje i for eksempel entreprenørbranchen. hun mener, at det er virk-
somheden, som har angivet den eller de uddannelser, som vil være relevant for en stilling på
jobindex, som virksomheden udbyder.
en bygningskonstruktør har qua sin uddannelse et dybere kendskab til planlægning, ledelse,
brug af it-værktøjer mv. og kan for eksempel fungere som en teknisk arkitekt.
når hun i sin forklaring i byretten henviser til, at hun ikke ville have betænkeligheder ved at
ansætte en byggetekniker med as skånebehov, tænker hun på behovet for vekslende
arbejdsstillinger og særligt indrettet siddeplads. hun vil ikke anbefale en person med
skånebehov fysisk arbejde på en byggeplads, herunder at skulle gå på stilladser.
hun har anvendt oplysninger fra danmarks statistisk og ug.dk som grundlag for sit udsagn
om, at beskæftigelsesmulighederne for både bygningskonstruktører og byggeteknikere er
gode. ug.dk baserer sig på analyser foretaget af beskæftigelsesministeriet.
hun er kritisk over for de oplysninger om beskæftigelsesmulighederne for byggeteknikere,
som teknisk landsforbund har fremsendt i en mail af 29. august 2011 (side 175 i ekstrakten),
idet de færreste bygningskonstruktører er organiseret i teknisk landsforbund, ligesom tallene
ikke tager højde for personer, der ikke er organiserede i fagforeningen. hun ser derfor
danmarks statistik som den mest valide kilde til information om beskæftigelsesmulighederne.
det har vist sig, at beskæftigelsesmulighederne for byggeteknikere faktisk har været bedre
end for bygningskonstruktører.
en bygningskonstruktør vil ofte være projektleder med det overordnede ansvar for en byg-
                                                - 11 -
gesag med en række projekteringsopgaver, hvorimod byggeteknikeren ofte vil få ansvaret for
en delopgave i et større byggeprojekt. som bygningskonstruktør er karrieremulighederne
bedre, da en bygningskonstruktør kan varetage store byggeprojekter. lønnen er generelt også
bedre som bygningskonstruktør.
i sit svar på spørgsmål 11 er byggeteknikere blandt gruppen af ”kortuddannede”, mens
”mellemlange” dækker over blandt andet gruppen af bygningskonstruktører. der indgår
således også en række andre faggrupper under betegnelserne ”kortuddannede” og ”mel-
lemlange” i statistikken. i 2012 var den generelle ledighed større, end den var for de to
grupper.
hun mener, at a kunne have fået arbejde som byggetekniker i 2009, hvis han i stedet havde
valgt denne uddannelse.
hun mener ikke, at man kan sige, at et byggefirmas arbejdsformand eller sælger er i størst
risiko for at miste sit job i tilfælde af lavkonjunktur i byggebranchen.
ifølge danmarks statistik tjener både en byggetekniker og en bygningskonstruktør ud fra
gennemsnitstal mere end en tømrer. disse tal inddrager også løntillæg og personalegoder.
de studerende gør ofte bygningskonstruktøruddannelsen færdig, når de er gået i gang, frem
for at stige af til byggeteknikeruddannelsen, og uddannelsesstederne opfordrer også de stu-
derende til at gennemføre hele bygningskonstruktøruddannelsen af hensyn til taxameter-
princippet. det kan muligvis forklare, hvorfor der som forklaret for byretten siden 2005 er
uddannet så relativt få byggeteknikere. der er blevet oprettet en ny 2-årig uddannelse som
byggekoordinator for at få flere personer uddannet på et niveau svarende til byggetekni-
keruddannelsen.
procedure
for landsretten har sagen alene vedrørt, om a har været berettiget til erstatning for tabt
arbejdsfortjeneste frem til tidspunktet for endt uddannelse til bygningskonstruktør eller kun
frem til tidspunktet, hvor han kunne have færdiggjort en uddannelse som byggetekniker, samt
                                              - 12 -
størrelsen af den timeløn, som hans krav på erstatning for tabt arbejdsfortjeneste skulle
beregnes ud fra.
parterne har vedrørende disse spørgsmål i det væsentlige gentaget deres anbringender for
byretten og har procederet i overensstemmelse hermed.
landsrettens begrundelse og resultat
parterne er enige om, at a ikke var i stand til at fortsætte med sit hidtidige arbejde som
tømrer, og at hjørring kommunes beslutning af 29. marts 2007 om at bevilge ham
revalidering var berettiget.
det må efter besvarelsen af spørgsmål 2 i skønserklæringen af 10. august 2011 lægges til
grund, at a kunne være startet på den 2-årige uddannelse som byggetekniker på samme
tidspunkt, som han påbegyndte den 3½-årige uddannelse som bygningskonstruktør. efter
indholdet af skønserklæringerne og arbejdsskadestyrelsens vurderinger lægger landsretten
endvidere til grund, at a også som uddannet byggetekniker kunne have fået et fuldtidsarbejde,
som han havde kunnet bestride på trods af sine ryggener, og at lønnen som nyuddannet
byggetekniker i hvert fald var på niveau med den løn, som a kunne have fået som tømrer.
heroverfor kan det, som vidnet kaj schou har forklaret om erhvervsmulighederne for
byggeteknikere, ikke i sig selv føre til en anden vurdering.
landsretten finder således, at a efter endt uddannelse som byggetekniker ville have kunnet
begynde at arbejde igen i væsentligt samme omfang som forud for trafikulykken.
landsretten tiltræder endvidere af de grunde, som byretten har anført, samt under hensyn til
as forklaring for landsretten om det nuværende lønniveau på 185 – 190 kr. i timen for
tømrere, at der ikke er grundlag for at beregne as krav på tabt arbejdsfortjeneste ud fra en en
højere timeløn end 165 kr. i timen.
landsretten stadfæster derfor byrettens dom.
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal statskassen betale sagsom-
                                              - 13 -
kostninger for landsretten til topdanmark forsikring a/s med i alt 115.773,20 kr. beløbet
omfatter 100.000 kr. til udgifter til advokatbistand og 15.773,20 kr. til udgifter til skøns-
manden.
beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand er inkl. moms, da topdanmark forsikring
a/s ikke er momsregistreret. landsretten har ved fastsættelsen af beløbet lagt vægt på sagens
økonomiske værdi og dens omfang, herunder at der for landsretten er indhentet to supplerende
skønserklæringer.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for landsretten til topdanmark forsikring a/s
med 115.773,20 kr.
det idømte skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
