                                            dom
afsagt den 6. november 2014 af østre landsrets 20. afdeling
(landsdommerne henrik gam, b. tegldal og andreas bøgsted-møller (kst.)).
20. afd. nr. b-2198-14:
primera air scandinavia a/s
(advokat poul jagd mogensen v/advokat thomas donatzky)
mod
1) lene davidsen
2) preben francois davidsen
3) heidi klarskov berg
4) carsten berg
5) sofie klarskov berg
6) lucas klarskov berg
7) camilla petersen
8) rasmus kjærsgaard petersen
9) sofie kjærsgaard petersen
10) frederik kjærsgaard petersen
(alle v/advokat peter fugmann)
københavns byrets dom af 2. juli 2014 (bs 10s-1633/2014) er anket af primera air
scandinavia a/s med påstand som for byretten om frifindelse
de indstævnte, lene davidsen, preben francois davidsen, heidi klarskov berg, carsten
berg, sofie klarskov berg, lucas klarskov berg, camilla petersen, rasmus kjærsgaard
petersen, sofie kjærsgaard petersen og frederik kjærsgaard petersen, har påstået
stadfæstelse.
sagen er behandlet efter retsplejelovens kapitel 39 om behandling af sager om mindre krav
(småsager).
                                                 - 2 -
sagen har været mundtligt forhandlet sammen med sagerne primera air scandinavia a/s
(herefter primera air) mod jon barrett m.fl. (b-693-14), primera air mod laila andersen
m.fl. (b-1440-14) og primera air mod karin sønderhaug (b-1443-14).
forklaringer
der er i landsretten afgivet forklaring af odd gomsrud, christina domenici og christian
bjergfelt. odd gomsruds forklaring i byretten i sag b-1443-13 er dokumenteret.
christina domenici har forklaret blandt andet, at hun er ansat som fuldmægtig i
trafikstyrelsen, hvor hun er ansvarlig for håndhævelse af passagerrettighedsforordningen og
for behandling af klager fra passagerer. hun er uddannet jurist og har arbejdet med området i
snart 10 år. håndhævelsen af forordningen består i at påse, at luftfartsselskaberne iagttager
deres forpligtelser i henhold til forordningen. luftfartsselskaberne er i medfør af forordningen
i tilfælde af forsinkelse og aflysning forpligtet til på forskellig vis at tage hånd om
passagererne samt informere dem om deres om rettigheder. hun varetager behandlingen af
sager, hvor passagerer har klaget over luftfartsselskaberne. i 2013 behandlede trafikstyrelsen
605 sager af denne type. i indeværende år har styrelsen foreløbigt behandlet 465 klager. i
2013 fik passagererne medhold i ca. 37 % af sagerne enten ved trafikstyrelsens afgørelse
eller ved forlig via trafikstyrelsen. i indeværende år udgør det tilsvarende tal ca. 42 %. når
tallet er forholdsvist lavt, skyldes det, at luftfartsselskaberne gennem årene er blevet bedre til
at overholde deres forpligtelser. derudover bliver et stort antal sager løst direkte mellem
luftfartsselskabet og passagererne og indbringes aldrig for styrelsen. trafikstyrelsens
afgørelser efterleves i almindelighed af luftfartsselskaberne. styrelsen har i indeværende år
kun oversendt seks sager, hvor luftfartsselskabet ikke har efterlevet styrelsens afgørelse, til
anklagemyndigheden.
når styrelsen modtager en klage fra en passager, sendes den til høring hos luftfartsselskabet.
såfremt selskabet gør gældende, at en teknisk omstændighed er usædvanlig, skal selskabet
fremsende dokumentation herfor til styrelsen, f.eks. i form af en udskrift af flyets tekniske
logbog. derefter vurderes sagen af styrelsens luftfartstekniske afdeling på baggrund af den
tekniske dokumentation. det er ikke usædvanligt, at styrelsen må anmode luftfartsselskabet
                                                - 3 -
om yderligere dokumentation. når den tekniske medarbejder har foretaget sit skøn, foretages
der en juridisk vurdering. det er hende, der foretager denne vurdering og underskriver
afgørelserne. det vurderes blandt andet, om der er noget at bebrejde luftfartsselskabet, og om
selskabet kunne have gjort noget anderledes. der ses herved navnlig på selskabets
vedligeholdelsesprogram. såfremt vedligeholdelseskravene ikke er overholdt, eller fejlen
burde have været opdaget ved et vedligeholdelsescheck, er der noget at bebrejde
luftfartsselskabet. der foretages også en vurdering af, hvad luftfartsselskabet har foretaget,
efter fejlen er konstateret, f.eks. om det har truffet alle rimelige foranstaltninger med henblik
på at skaffe en nødvendig reservedel, om reservedelen burde have været på selskabets
reservedelslager, samt om selskabet har gjort, hvad der var muligt for om fornødent at skaffe
et erstatningsfly.
trafikstyrelsen holder sammen med de øvrige eu-landes håndhævende myndigheder jævnligt
møder med eu-kommissionen, der har pålagt myndighederne at arbejde mod en ensartet
praksis for behandling af klagesager. i den forbindelse blev de såkaldte neb guidelines
udarbejdet i april 2013. listen er ikke udtømmende. trafikstyrelsen og de fleste af de øvrige
landes myndigheder følger de vedtagne retningslinjer. danmark er to gange udpeget af eu
som foregangsland for dets håndhævelse af passagerrettigheder.
odd gomsrud, director of technical operations hos primera air, har forklaret blandt andet,
at selskabet har otte fly. det ældste fly er fra 1998, og det nyeste fly er fra 2007. samtlige fly
tilhører den nyeste generation boeing 737-fly. boeing har et vedligeholdelsesprogram, der
skal følges til punkt og prikke. piloten udfører således et preflight-check før hver afgang.
derudover udføres der dagligt og ugentligt check af flyet. endvidere udføres der såkaldte a-
check for hver 600 timers flyvning. endelig udføres c-check hvert andet år eller efter 6.000
flyvetimer. såfremt vedligeholdelsesproceduren ikke følges, vil selskabet blive frataget sin
licens.
passagererne kan klage direkte til primera air, der udbetaler kompensation direkte til
passagererne.
i sag b-693-14 blev flyet påkørt under lastning, og der skete skade på flyets lastedør og
dørkarmen. der var tale om en omfattende skade, der ikke kunne udbedres på stedet. der var
                                               - 4 -
ikke som sådan tale om en teknisk skade. det var handlingagenten, som forestod lastning af
flyet for selskabet, der forårsagede skaden. primera air tilstræber at vælge de
underleverandører, der har de bedste sikkerhedsprofiler. selskabet kunne ikke have gjort
noget for at undgå skaden. de gik straks i gang med at søge efter et erstatningsfly. det er
sjældent, at erstatningsfly findes på det sted, hvor skaden er sket. i dette tilfælde befandt
erstatningsflyet sig i helsinki. der skulle endvidere findes en ledig besætning.
i sag b-1440-14 opstod der fejl på pseu-systemet, idet en sensor var gået i stykker. denne
type fejl opleves sjældent. fejlen opstod i det øjeblik, flyet skulle af sted. selskabet kunne
ikke have gjort noget for at undgå fejlen.
i nærværende sag konstateredes en lækage på selve brændstofpumpen som følge af en defekt
pakning. der findes en grænseværdi for, hvor mange dråber brændstof, der må lækkes i
minuttet. lækagen var så omfattende, at flyet ikke måtte benyttes. ved den forudgående test
af brændstofsystemerne var der ikke registreret fejl. under den almindelige vedligeholdelse
kontrolleres for brændstoflækager. han mener ikke, at yderligere vedligeholdelse eller kontrol
ville have gjort det muligt at opdage fejlen tidligere.
når primera air skal bruge et erstatningsfly, kontakter selskabet de mæglere og andre
flyselskaber i europa, som de ved kan levere erstatningsfly.
christian bjergfelt har forklaret blandt andet, at han er inspektør i trafikstyrelsen. hans
ansvarsområde er den tekniske side af luftfarten. han er uddannet flymekaniker og har fløjet
som teknisk pilot. han har beskæftiget sig med luftfart i mere end 20 år. han er med til at
behandle klagesager med tekniske problemstillinger. han modtager luftfartsselskabernes
tekniske dokumentation for fejlene typisk i form af flyets tekniske logbøger og beskrivelser
af, hvordan fejlene er udbedret og eventuelt med dokumentation for de udskiftede dele. han
gennemgår skadesforløbet fra skadens opståen til udbedring eller indsættelse af erstatningsfly.
det sker, at han må indhente yderligere dokumentation fra flyselskaberne. han foretager en
vurdering af, om fejlen kunne eller burde være opdaget under vedligeholdelsen.
vedligeholdelsesreglerne er meget nøje udstukket af flyproducenterne og tillige reguleret i
luftfartsreglerne.
                                               - 5 -
i sag b-693-14 havde et køretøj på jorden forårsaget en skade på flyets krop. der var ikke tale
om en teknisk fejl. der er klare regler for, hvorledes et fly skal parkeres og transporteres
omkring i lufthavnen, og det skyldtes fejl fra brugerne af køretøjet, at der skete skade på flyet.
i sag b-1440-14 opstod der fejl på flyets pseu-system. systemet skal fortælle cockpittet, om
de bevægelige dele på flyet står, som de skal. den defekte del var ikke en sliddel. ved den
almindelige vedligeholdelse foretages en test af pseu-systemet, og det vurderes, om systemet
kan holde til næste eftersyn. han mener, at der er tale om en usædvanlig fejl, og han mener
ikke, at luftfartsselskabet kunne have forholdt sig anderledes, efter fejlen var opstået. det ville
have været forbundet med sikkerhedsmæssige risici at sende flyet i luften med fejlen.
i sag b-1443-14 blev der konstateret en fejl på flyets system til styring af trykket i kabinen.
systemet består af et primært system og et backupsystem. både det primære system og
backupsystemet fejlede. han har ikke set dette ske før. han mener ikke, at selskabet kunne
have gjort yderligere for at undgå eller begrænse forsinkelsen.
i nærværende sag blev der konstateret en revne i et dæksel til brændstofpumpen, således at
brændstoffet kunne løbe ud. der må ikke flyves med en sådan fejl. revnen opstod som følge
af metaltræthed, og den kunne ikke være forudset ved de løbende inspektioner. der er ikke
tale om en reservedel, det er normalt at have på lager.
procedure
parterne har til støtte for deres påstande gjort de anbringender gældende, som fremgår af deres
påstandsdokumenter og har i det væsentlige procederet i overensstemmelse hermed. de fire
sager er procederet under ét.
primera air har gjort gældende, at der er tale om et præsumptionsansvar i henhold til artikel
5, stk. 3, i forordning nr. 261/2004, idet selskabet kan undgå at betale kompensation til
passagererne, hvis det kan dokumentere, at forsinkelsen skyldes usædvanlige
omstændigheder, som ikke kunne være undgået, selv om alle forholdsregler, der med
rimelighed kunne træffes, faktisk var blevet truffet, jf. bestemmelsens ordlyd. det fremgår
modsætningsvist, at der således ikke er tale om et objektivt ansvar, og at primera air derfor
                                                 - 6 -
kan undgå at ifalde et ansvar i henhold til forordningen, hvis der er tale om usædvanlige
omstændigheder, og selskabet har truffet alle rimelige forholdsregler. i de tilfælde, hvor der er
tale om en teknisk fejl, har eu-domstolen i præmis 26 i c-549/07 fastslået, at følgende to
betingelser tillige skal være opfyldt: fejlen skal skyldes begivenheder, der på grund af fejlens
karakter eller oprindelse ikke er et led i selskabets sædvanlige aktivitetsudøvelse, og fejlen
skal ligge uden for selskabets kontrol. fejlene i de aktuelle ankesager udgør usædvanlige
omstændigheder i forordningens forstand. forordningen og forarbejderne indeholder ingen
definition af begrebet ”usædvanlige omstændigheder”. lovgiver har dog i betragtning nr. 14 i
forordningen anført en række eksempler på, hvad der kan udgøre usædvanlige
omstændigheder. uforudsete sikkerhedsmæssige problemer kan udgøre en usædvanlig
omstændighed, hvilket bekræftes af præmis 23 i eu-domstolens afgørelse i c-549/07. der
må dog stadig kræves, at det sikkerhedsmæssige problem er usædvanligt. i forhold til
vurderingen af, hvornår fejlen kan anses for at være usædvanlig, har eu-domstolens
generaladvokat eleanor sharpston i sit forslag til afgørelse i c-396/06 anført, at et givent
problem skal være usædvanligt af karakter og hyppighed. ligeledes har generaladvokaten
anført, at det tilkommer den nationale ret at vurdere, hvornår et givent problem er
ualmindeligt. i nærværende ankesager er fejlene usædvanlige, ligesom de forekommer meget
sjældent.
trafikstyrelsens afgørelser skal tillægges betydelig bevismæssig værdi ved bedømmelsen af,
hvorvidt der er tale om usædvanlige omstændigheder i forordningens forstand. trafikstyrelsen
efterser i medfør af artikel 16, stk. 1, i forordningen og bekendtgørelse nr. 1549 af 16.
december 2013 om bestemmelser for anvendelse af eu-forordning nr. 261/2004 om
passagerrettigheder på luftfartsområdet håndhævelsen af forordningen. det følger direkte af
bekendtgørelsen, at trafikstyrelsen som udpeget kompetent myndighed i danmark har
ansvaret for håndhævelse af forordningen, og at trafikstyrelsen som kompetent myndighed
træffer afgørelse i sager vedrørende forordningen. lovgiver har således forudsat, at
trafikstyrelsen med dens særlige kompetence inden for luftfartsområdet er kompetent til at
træffe afgørelser herunder afgøre, hvorvidt der er tale om usædvanlige omstændigheder. i
betænkning af 10. januar 2014 om forslag til europa-parlamentets og rådets forordning om
ændring af forordning (ef) nr. 261/2004 synes forudsætningen tillige at være, at de nationale
organers arbejde og retsafgørelser skal tillægges betydelig vægt ved fortolkningen af begrebet
”usædvanlige omstændigheder”, idet det fremgår, at ”for at øge passagerers og flyselskabers
                                                 - 7 -
retssikkerhed bør det være muligt at præcisere begrebet ”usædvanlige omstændigheder” på
grundlag af de nationale retshåndhævende myndigheders arbejde og retsafgørelser”.
i sagen primera air mod jon barrett m.fl. bør det tillægges betydelig bevismæssig værdi, at
trafikstyrelsen i udtalelsen af 11. marts 2013 vurderer, at det forhold, at flyet bliver ramt af
en cateringvogn og flyets forreste bagagelastrumsdør bliver beskadiget, udgør en usædvanlig
omstændighed. i sagen primera air mod lene davidsen m.fl. bør det tillægges betydelig
bevismæssig værdi, at trafikstyrelsen i udtalelsen af 11. marts 2013 vurderer, at en lækage på
flyets brændstofpumpe udgør en usædvanlig omstændighed. endvidere bør det i sagen
primera air mod karin sønderhaug tillægges særlig bevismæssig værdi, at trafikstyrelsen i
udtalelsen af 16. oktober 2013 vurderer, at andre passagerer på det samme fly, men ved en
tidligere afgang, ikke er berettiget til kompensation, idet der er tale om usædvanlige
omstændigheder. trafikstyrelsen udtaler vedrørende fejlen på de to sensorer, at ”dette system
administrerer iltforsyningen til kabinen, hvorfor det naturligvis ikke er forsvarligt, at flyet
opererer med denne tekniske fejl. trafikstyrelsen har foretaget en luftfartsteknisk vurdering af
denne oplysning samt oplysninger, der fremgår af den medsendte dokumentation, og kan
oplyse, at det er trafikstyrelsens vurdering, at fejlen er ekstraordinær, og ikke kunne have
været undgået selv om alle rimelige forholdsregler var blevet truffet”. det fremgår af
ovenstående citat, at trafikstyrelsen foretager en luftfartsteknisk vurdering af den af primera
air fremsendte dokumentation, idet trafikstyrelsen besidder en særlig teknisk og faglig viden
inden for området i forhold til at vurdere de pågældende fejl. det forhold, at trafikstyrelsen
træffer afgørelser af mere teknisk karakter, bør medføre, at domstolene er forpligtet til at
tillægge trafikstyrelsens afgørelser betydelig bevismæssig værdi. i denne forbindelse
bemærkes det, at trafikstyrelsens afgørelser bør kunne sidestilles med f.eks. udtalelser fra
retslægerådet, som domstolene er meget tilbageholdende med at tilsidesætte. på samme måde
bør domstolene være tilbageholdende med at prøve det forvaltningsretlige skøn, som
trafikstyrelsen er tillagt i forhold til deres afgørelse af, hvorvidt de pågældende passagerer er
berettigede til kompensation.
som følge af, at trafikstyrelsen og de øvrige nationale organer i europa (national
enforcement bodies) er udpeget til at håndhæve forordningen og i mange tilfælde afgøre,
hvorvidt der er tale om usædvanlige omstændigheder, har national enforcement bodies
udarbejdet ”preliminary list of extraordinary circumstances”. denne liste skal indgå i
                                               - 8 -
vurderingen af, hvorvidt der er tale om ”usædvanlige omstændigheder”. listen er udarbejdet
for at sikre en ensartet fortolkning af, hvornår der er tale om usædvanlige omstændigheder,
ligesom listen er tiltrådt af 27 medlemslande. for så vidt angår sagen primera air mod jon
barrett m.fl. er den pågældende skade på flyets cargodør omfattet af listens nr. 19 og udgør
derved en usædvanlig omstændighed. i sagerne primera air mod laila andersen m.fl., karin
sønderhaug og lene davidsen m.fl. er de tekniske fejl omfattet af listens nr. 25 og 26 og
udgør derved usædvanlige omstændigheder. der er i sagerne primera air mod henholdsvis
laila andersen m.fl. og karin sønderhaug tale om fejl ved nødvendige systemer på flyet i
henhold til listens nr. 25, ligesom der i sagen lene davidsen m.fl. er tale om en teknisk fejl,
der opdages umiddelbart før afgang, og som nødvendiggør en reparation i henhold til listens
nr. 26.
primera air har truffet alle rimelige forholdsregler for at undgå, at der opstod en forsinkelse
ved de pågældende afgange. forsinkelsen kunne i nærværende ankesager ikke undgås, og det
kan således ikke bebrejdes primera air, at der opstod en forsinkelse. alle rimelige
forholdsregler omfatter korrekt og rettidig overholdelse af vedligeholdelsesprogrammet og
eftersyn af de pågældende fly. dette bekræftes af betænkning af 10. januar 2014 om forslag til
europa-parlamentets og rådets forordning om ændring af forordning (ef) nr. 261/2004,
hvoraf det fremgår, at ”et luftfartsselskab, som fuldt ud har overholdt de regler og
forpligtelser, der gælder for sikkerhed og vedligeholdelse, og således har gjort alt, hvad der
står i dets magt, for at undgå en afbrydelse, bør ikke straffes ved en forpligtelse til at yde
kompensation”. primera air efterlever både egne vedligeholdelsesprocedurer,
flyproducentens og luftfartstilsynets krav til vedligeholdelse, jf. det af boeing udviklede og
af trafikstyrelsen godkendte vedligeholdelsesprogram. modparterne har ikke bestridt, at
primera air har foretaget behørig vedligeholdelse. primera air har taget alle rimelige
forholdsregler for at mindske forsinkelsen, idet selskabet, straks efter de pågældende fejl blev
opdaget, forsøgte at udbedre fejlene og samtidig hermed forsøgte at indhente erstatningsfly til
at overtage de pågældende afgange. det tilkommer den nationale ret at fastslå, hvor lang tid
det bør tage flyselskabet at fremskaffe et erstatningsfly under sagens omstændigheder. i denne
forbindelse skal flyselskabet have en vis tid til at klargøre et reservefly, ligesom det kan være
nødvendigt at transportere flyet fra dets base til den lufthavn, hvorfra den pågældende afgang
afgår. primera air har taget alle de nødvendige skridt til at indhente et erstatningsfly, så snart
det stod klart, at det var nødvendigt at tage det defekte fly ud af drift. der skal blot være tale
                                               - 9 -
om rimelige forholdsregler som angivet i artikel 5, stk. 3, i forordningen. eu-domstolen har i
afgørelsen i c-549/07 anført, at ”luftfartsselskabet skal faktisk godtgøre, at selv om det har
anvendt alt det personale og materiel og alle de økonomiske midler, som selskabet råder over,
kunne det åbenbart ikke på det pågældende tidspunkt, uden at dette ville være urimeligt
belastende for virksomheden undgå, at de usædvanlige omstændigheder, som selskabet stod
over for, førte til flyafgangens aflysning”. kravet om, at primera air skal træffe alle rimelige
forholdsregler, kan opfyldes, selvom de usædvanlige omstændigheder indtræffer ved en
tidligere afgang. i denne forbindelse bemærkes, at det følger af betragtning nr. 15 til
forordningen, at ”det betragtes som en usædvanlig omstændighed, hvis konsekvenserne af en
beslutning, der træffes som led i en lufttrafikstyring for så vidt angår et bestemt fly en bestemt
dag, medfører en lang forsinkelse, en forsinkelse natten over eller aflysning af en eller flere
afgange, selvom det pågældende luftfartsselskab har truffet alle forholdsregler, der med
rimelighed kunne træffes”. det bemærkes tillige, at de pågældende fejl opstod umiddelbart
forud for afgangen, og forsinkelsen var således en direkte følge af og i umiddelbar tidsmæssig
tilknytning til den usædvanlige omstændighed.
fejlene skyldes begivenheder, der på grund af fejlenes karakter eller oprindelse ikke er et led i
primera airs sædvanlige aktivitetsudøvelse. det følger af præmis 24 i c-549/07, at det
forhold, at flyselskabet løser et teknisk problem, som skyldes manglende vedligeholdelse af et
fly, er et led i flyselskabets sædvanlige aktivitetsudøvelse. modsætningsvist må det således
følge, at overholder primera air gældende vedligeholdelseskrav, skal dette tillægges vægt ved
vurderingen af, hvorvidt fejlene skyldes begivenheder, der ikke er et led i selskabets
sædvanlige aktivitetsudøvelse. hvad der nærmere kan antages at ligge uden for flyselskabets
sædvanlige aktivitetsudøvelse er overladt til den nationale ret at afgøre, jf. præmis 27. til
rettens afgørelse af dette spørgsmål bemærkes, at primera air som nævnt overholder de meget
strenge krav til vedligeholdelse, ligesom de tekniske fejl er meget ualmindelige og således
ikke en del af primera airs sædvanlige aktivitetsudøvelse. i sagen primera air mod jon
barrett m.fl. kan skaden ikke karakteriseres som en teknisk fejl, hvorfor der ikke i denne sag
gælder noget krav om, at begivenhederne ikke må være et led i primera airs sædvanlige
aktivitetsudøvelse. for god ordens skyld bemærkes dog, at primera air har overladt
håndteringen af bagage til en handlingagent og allerede på denne baggrund opfylder kravet
om, at begivenhederne ikke er et led i selskabets sædvanlige aktivitetsudøvelse.
                                                 - 10 -
de pågældende fejl ligger uden for primera airs faktiske kontrol i henhold til artikel 5, stk. 3,
i forordningen. det følger af betænkning af 10. januar 2014 om forslag til europa-
parlamentets og rådets forordning om ændring af forordning (ef) nr. 261/2004, at
”udbetaling af kompensation kan kun fungere som et incitament for luftfartsselskaberne til at
udvise bedre adfærd, hvis årsagerne rent faktisk ligger inden for deres kontrol”. i nærværende
sager kan det ikke bebrejdes primera air, at de pågældende fejl opstår, idet selskabet først og
fremmest overholder gældende vedligeholdelseskrav. dernæst ligger de pågældende fejl
bevisligt uden for selskabets ansvarsområde og bør i overensstemmelse med københavns
byrets dom af 3. juli 2014 i bs 40s-3708/2013 virke ansvarsfritagende for selskabet i
henhold til artikel 5, stk. 3, i forordningen.
lene davidsen, preben francois davidsen, heidi klarskov berg, carsten berg, sofie
klarskov berg, lucas klarskov berg, camilla petersen, rasmus kjærsgaard petersen, sofie
kjærsgaard petersen og frederik kjærsgaard petersen har gjort gældende, at primera air skal
betale kompensation til dem som bestemt i forordning nr. 261/2004 af 11. februar 2004 artikel
7, stk. 1, litra b, fordi selskabet var skyld i, at de blev forsinkede på deres flyrejse fra kastrup
til varna i bulgarien i ca. 11 timer. de tekniske problemer ved luftfartøjet, som primera air
har begrundet forsinkelsen med, var ikke af en så usædvanlig art, at de kan fritage selskabet
for pligten til at betale kompensation til de forsinkede passagerer. primera air har ikke løftet
sin bevisbyrde for, at alle forholdsregler, som med rimelighed kunne være truffet for at undgå
forsinkelsen, herunder at underkaste luftfartøjet et omhyggeligt eftersyn i god tid forinden
afgang eller indforskrive et erstatningsfly, faktisk var blevet truffet. trafikstyrelsens
afgørelser i sager med samme problemstilling som den foreliggende bør ikke kunne medføre
en ændret vurdering, fordi styrelsen alene synes at lægge vægt på, om der i det enkelte
tilfælde har været tale om en teknisk fejl, som hindrede det pågældende luftfartøj i at flyve
sikkert, men ikke har foretaget en vurdering af, om den tekniske fejl er udsprunget af
begivenheder, som ikke er et led i luftfartsselskabets sædvanlige aktivitetsudøvelse, og som
ligger uden for dets faktiske kontrol.
retsgrundlaget
af europa-parlamentets og rådets forordning (ef) nr. 261/2004 af 11. februar 2004 om
fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved
                                               - 11 -
boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser og om ophævelse af forordning
(eøf) nr. 295/91 fremgår blandt andet:
     ”europa-parlamentet og rådet for den europæiske union
     har -
     …
     ud fra følgende betragtninger:
     (1)     handling fra fællesskabets side, når det drejer sig om lufttransport, bør
             bl.a. sigte på at sikre et højt beskyttelsesniveau for passagerer. endvidere
             bør der fuldt ud tages hensyn til forbrugerbeskyttelseskrav generelt.
     (2)     boardingafvisning og aflysning eller lange forsinkelser forårsager
             alvorlige problemer og gener for passagererne.
     (3)     selv om rådets forordning (eøf) nr. 295/91 af 4. februar 1991 om en
             ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises på grund af
             overbookning, skabte grundlæggende beskyttelse for passagererne, er der
             stadig for mange passagerer, der afvises mod deres vilje, eller berøres af
             aflysninger uden forudgående varsel eller lange forsinkelser.
     (4)     fællesskabet bør derfor forbedre de beskyttelsesstandarder, der blev fastsat
             i forordningen, så man både styrker passagerernes rettigheder og sikrer, at
             luftfartsselskaber opererer under harmoniserede betingelser på et
             liberaliseret marked.
     …
     (14)    ligesom under montreal-konventionen bør de transporterende
             luftfartsselskabers forpligtelser begrænses eller bortfalde, hvis en
             begivenhed skyldes usædvanlige omstændigheder, som ikke kunne have
             været undgået, selv om alle forholdsregler, der med rimelighed kunne
             træffes, faktisk var blevet truffet. sådanne omstændigheder kan navnlig
             indtræffe som følge af politisk ustabilitet, vejrforhold, der er uforenelige
             med gennemførelsen af den pågældende flyvning, sikkerhedsrisici,
             uforudsete sikkerhedsproblemer eller strejker, der berører det
             transporterende luftfartsselskabs drift.
     (15)    det betragtes som usædvanlige omstændigheder, hvis konsekvenserne af
             en beslutning, der træffes som led i lufttrafikstyringen for så vidt angår et
             bestemt fly en bestemt dag, medfører en lang forsinkelse, en forsinkelse
             natten over eller aflysning af en eller flere flyafgange, selv om det
             pågældende luftfartsselskab har truffet alle forholdsregler, der med
             rimelighed kunne træffes.
     …
                                         - 12 -
                                        artikel 5
                                       aflysning
1. hvis en flyafgang aflyses, skal berørte passagerer:
   …
c) have ret til kompensation fra det transporterende luftfartsselskab i
   overensstemmelse med artikel 7, medmindre
       i)       de får meddelelse om aflysningen mindst to uger før det planlagte
                afgangstidspunkt, eller
       ii)      de får meddelelse om aflysningen mellem to uger og syv dage før
                det planlagte afgangstidspunkt og får tilbudt en omlægning af
                rejsen, så de kan afrejse højst to timer før det planlagte
                afgangstidspunkt og ankomme til det endelige bestemmelsessted
                senest fire timer efter det planlagte ankomsttidspunkt, eller
       iii)     de får meddelelse om aflysningen mindre end syv dage før det
                planlagte afgangstidspunkt og får tilbudt en omlægning af rejsen,
                så de kan afrejse højst en time før det planlagte afgangstidspunkt
                og ankomme til det endelige bestemmelsessted senest to timer efter
                det planlagte ankomsttidspunkt.
    …
3. et transporterende luftfartsselskab har ikke pligt til at udbetale kompensation i
   henhold til artikel 7, hvis det kan godtgøre, at aflysningen skyldes
   usædvanlige omstændigheder, som ikke kunne have været undgået, selv om
   alle forholdsregler, der med rimelighed kunne træffes, faktisk var blevet
   truffet.
…
                                        artikel 7
                                  kompensationsret
1.  når der henvises til denne artikel modtager passageren en fast kompensation
    som følger:
a) 250 eur for alle flyvninger på højst 1 500 km
b) 400 eur for alle flyvninger inden for fællesskabet på mere end 1 500 km og
   for alle andre flyvninger på mellem 1 500 og 3 500 km
c) 600 eur for alle flyvninger, der ikke falder ind under a) eller b).”
                                                - 13 -
i eu-domstolens dom af 22. december 2008 i sagen friederike wallentin-hermann mod
alitalia – linee aeree italiane spa (c-549/07) udtales blandt andet:
      ”20      i denne sammenhæng fremgår det klart, at mens artikel 5, stk. 1, litra c), i
              forordning nr. 261/2004 opstiller princippet om, at passagerer har krav på
              kompensation, hvis deres flyafgang aflyses, skal samme bestemmelses stk.
              3, som fastsætter betingelserne for, hvornår et transporterende
              luftfartsselskab ikke har pligt til at udbetale kompensation, anses for en
              undtagelse til dette princip. sidstnævnte bestemmelse skal derfor fortolkes
              strengt.
      21       fællesskabslovgiver har i denne henseende anført, som det fremgår af
              betragtning 14 til forordning nr. 261/2004, at sådanne omstændigheder
              navnlig kan indtræffe som følge af politisk ustabilitet, vejrforhold, der er
              uforenelige med gennemførelsen af den pågældende flyvning,
              sikkerhedsrisici, uforudsete sikkerhedsproblemer eller strejker, der berører
              det transporterende luftfartsselskabs drift.
      22       det følger af denne angivelse i betragtningerne til forordning nr.
              261/2004, at fællesskabslovgiver ikke har ønsket, at disse begivenheder,
              der i øvrigt ikke udgør en udtømmende opregning, skal udgøre
              usædvanlige omstændigheder, men alene at de kan føre til, at der opstår
              sådanne omstændigheder. det følger heraf, at alle omstændigheder ved
              sådanne begivenheder ikke nødvendigvis kan begrunde fritagelse fra
              kompensationspligten i henhold til forordningens artikel 5, stk. 1, litra c).
      23       selv om fællesskabslovgiver har opført ”uforudsete sikkerhedsproblemer”
              på nævnte liste, og selv om en teknisk fejl ved et luftfartøj kan anses for at
              udgøre et sådant sikkerhedsproblem, forholder det sig ikke desto mindre
              således, at omstændighederne ved en sådan begivenhed kun kan
              kvalificeres som ”usædvanlige” i den forstand, hvori udtrykket er anvendt
              i artikel 5, stk. 3, i forordning nr. 261/2004, hvis de vedrører en
              begivenhed, som i lighed med de begivenheder, der er nævnt i
              forordningens betragtning 14, ikke er et led i det berørte luftfartsselskabs
              sædvanlige aktivitetsudøvelse og ligger uden for luftfartsselskabets
              faktiske kontrol på grund af fejlens karakter eller oprindelse.
      24       henset til de særlige omstændigheder, som luftbefordring udføres under,
              og henset til luftfartøjers høje teknologiske niveau må det konstateres, at
              luftfartsselskaberne almindeligvis under udøvelsen af deres aktiviteter
              støder på forskellige tekniske problemer, som anvendelsen af disse
              luftfartøjer uundgåeligt er forbundet med. det er i øvrigt for at undgå
              sådanne problemer og for at forebygge uheld, der kan bringe
              flysikkerheden i fare, at luftfartøjerne jævnligt underkastes en særlig
              streng kontrol, der indgår som en løbende betingelse for
              luftfartsselskabernes drift. at løse et teknisk problem, som skyldes
                                                 - 14 -
               manglende vedligeholdelse af et luftfartøj, skal derfor anses for et led i
               luftfartsselskabets sædvanlige aktivitetsudøvelse.
      25        de tekniske fejl, som afdækkes i forbindelse med vedligeholdelse af
               luftfartøjet, eller som følger af manglende vedligeholdelse, kan derfor ikke
               i sig selv udgøre ”usædvanlige omstændigheder” som omhandlet i artikel
               5, stk. 3, i forordning nr. 261/2004.
      26        det kan imidlertid ikke udelukkes, at tekniske fejl udgør sådanne
               ”usædvanlige omstændigheder”, for så vidt som disse fejl skyldes
               begivenheder, som ikke er et led i det berørte luftfartsselskab sædvanlige
               aktivitetsudøvelse, og som ligger uden for luftfartsselskabets faktiske
               kontrol. dette vil f.eks. være tilfældet, såfremt den konstruktør, der har
               konstrueret det berørte luftfartsselskabs flåde af luftfartøjer, eller en
               kompetent myndighed, afdækker, at luftfartøjerne, selv om de allerede er i
               drift, er behæftet med en skjult fabrikationsmangel, der påvirker
               flysikkerheden. det samme gælder, hvor der er tale om skader på
               luftfartøjet som følge af sabotage- eller terrorhandlinger.
      …
      34        på denne baggrund skal det første og fjerde forelagte spørgsmål besvares
               med, at artikel 5, stk. 3, i forordning nr. 261/2004 skal fortolkes således, at
               en teknisk fejl ved et luftfartøj, som medfører aflysning af en flyafgang,
               ikke er omfattet af begrebet ”usædvanlige omstændigheder” i denne
               bestemmelses forstand, medmindre fejlen skyldes begivenheder der på
               grund af fejlens karakter eller oprindelse ikke er et led i det berørte
               luftfartsselskabs sædvanlige aktivitetsudøvelse og ligger uden for
               luftfartsselskabets faktiske kontrol. montrealkonventionen er ikke relevant
               for fortolkningen af fritagelsesgrunden i artikel 5, stk. 3, i forordning nr.
               261/2004.”.
landsrettens begrundelse og resultat
artikel 5, stk. 1, litra c, i forordning nr. 261/2004 af 11. februar 2004 opstiller et princip om,
at passagerer har krav på kompensation, hvis deres flyafgang aflyses. artikel 5, stk. 3,
fastlægger en undtagelse til dette princip, hvorefter luftfartsselskabet ikke har pligt til at betale
kompensation, såfremt selskabet kan godtgøre, at aflysningen skyldes usædvanlige
omstændigheder, som ikke kunne have været undgået, selv om alle forholdsregler, der med
rimelighed kunne træffes, faktisk var blevet truffet. i forordningens betragtning 14 anføres, at
sådanne omstændigheder navnlig kan indtræffe som følge af politisk ustabilitet, vejrforhold,
sikkerhedsrisici, uforudsete sikkerhedsproblemer eller strejker.
                                              - 15 -
det fremgår af eu-domstolens dom af 19. november 2009 (c-402/07 og c-432/07), at artikel
5 i forordningen skal fortolkes således, at passagerer på forsinkede flyafgange kan sidestilles
med passagerer på aflyste flyafgange i forhold til reglerne om kompensation, når passagererne
som følge af forsinkelsen ankommer til deres endelige bestemmelsessted tre timer eller mere
efter det oprindeligt planlagte ankomsttidspunkt.
i eu-domstolens dom af 22. december 2008 (c-549/07) anføres i præmis 26, at tekniske fejl
alene kan udgøre ”usædvanlige omstændigheder” i forordningens forstand, såfremt fejlene
skyldes begivenheder, som ikke er et led i luftfartsselskabets sædvanlige aktivitetsudøvelse,
og som ligger uden for luftfartsselskabets faktiske kontrol. som eksempler nævnes skjulte
fabrikationsmangler og skader på luftfartøjet som følge af sabotage- eller terrorhandlinger.
forordningens formål er at sikre et højt beskyttelsesniveau for passagerer, og der bør fuldt ud
tages hensyn til forbrugerbeskyttelseskrav, jf. forordningens betragtning 1. endvidere følger
af eu-domstolens dom af 22. december 2008 (c-549/07), at undtagelsesbestemmelsen i
forordningens artikel 5, stk. 3, skal fortolkes strengt.
i nærværende sag skyldtes forsinkelsen en teknisk fejl ved flyets brændstofpumpe.
landsretten finder, at denne fejl ikke er af en sådan karakter, at den heraf afledte forsinkelse
skyldtes usædvanlige omstændigheder, således som dette begreb beskrives i forordningen og
fortolkes af eu-domstolen.
landsretten stadfæster herefter byrettens dom.
primera air scandinavia a/s skal betale sagsomkostninger for landsretten til lene davidsen,
preben francois davidsen, heidi klarskov berg, carsten berg, sofie klarskov berg, lucas
klarskov berg, camilla petersen, rasmus kjærsgaard petersen, sofie kjærsgaard petersen og
frederik kjærsgaard petersen med i alt 7.000 kr. beløbet omfatter udgifter til advokatbistand
inkl. moms. ved fastsættelsen af beløbet er der navnlig taget hensyn til, at sagen er behandlet
efter reglerne om småsager, samt at sagen for landsretten er hovedforhandlet sammen med tre
andre sager med tilsvarende problemstillinger.
                                            - 16 -
                             t h i k e n d e s f o r r e t:
byrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for landsretten skal primera air scandinavia a/s betale i alt 7.000 kr. til
lene davidsen, preben francois davidsen, heidi klarskov berg, carsten berg, sofie
klarskov berg, lucas klarskov berg, camilla petersen, rasmus kjærsgaard petersen, sofie
kjærsgaard petersen og frederik kjærsgaard petersen.
det idømte skal betales inden 14 dage efter denne doms afsigelse.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
