                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 15. august 2017
sag 234/2016
(2. afdeling)
anna kirstine hangaard
(advokat per overbeck, beskikket)
mod
ejstrup møllerne i/s
(advokat tom uldall hansen)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i herning den 26. juni 2015 og af vestre landsrets
9. afdeling den 30. juni 2016.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, jon stokholm, vibeke
rønne, jens kruse mikkelsen og lars apostoli.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
supplerende sagsfremstilling
i en analyse af vindmøllers påvirkning af priser på beboelsesejendomme, udarbejdet for ener-
gistyrelsen af rådgivningsvirksomheden cowi i marts 2016, hedder det bl.a. i sammenfatnin-
gen:
       ”resultaterne af analysen konkluderer at:
               - nærhed til landvindmøller påvirker i store træk ejendomspriser for hhv. hel-
                   årshuse og sommerhuse negativt. dette stemmer overens med, hvad en ræk-
                   ke tidligere studier er kommet frem til.
               - landvindmøller har effekter på ejendomspriserne på helårshuse og sommer-
                   huse i en afstand på helt op til 3 km.
               - jo flere landvindmøller inden for en radius af 3 km, jo større tab, samtidig
                   med, at den første landvindmølle har den klart største effekt, alt andet lige.
                                                - 2 -
                -   jo tættere på helårshuse og sommerhuse landvindmøllerne samlet set er, jo
                    større er tabet i ejendommens værdi.
                -   ejendomspriserne på et helårshus påvirkes, afhængig af hvilket område det
                    ligger i, med 3-6% hvis der opstilles 2 vindmøller 1.000 m fra huset, mens
                    det påvirkes 6-10%, hvis der opstilles 8 vindmøller.
                -   den aftagende effekt af den sidst opstillede landvindmølle antyder, at det, alt
                    andet lige, bedre kan betale sig at koncentrere opstillingen af landvindmøl-
                    lerne end at sprede dem ud over landskabet.
                    …
                -   taksationsmyndighedernes afgørelser ligger gennemsnitligt højere, end hvad
                    den statistiske model forudsiger. dette kan i høj grad skyldes, at de sager,
                    der når frem til taksationsmyndighederne, udgør en stikprøve, der er syste-
                    matisk forskellige fra den samlede stikprøve, som modellerne bygger på.”
det lykkedes ikke anna kirstine hangaard at sælge ejendommen for prisen på 2.250.000 kr.,
som den senest var udbudt til. hun valgte ikke at forlænge formidlingsaftalen, og hun modtog
herefter en mail af 14. september 2016 fra ejendomsmægler johnny sørensen, der bl.a. be-
mærkede følgende:
       ”når jeg forholder mig til jeres historik mht. salgsperioden mv, så er jeg bange for, at
       prisen dog skal under 2 mill. men når det er sagt er jeg ikke enig i at dette er en fair pris
       for jeres ejendom, da jeg mener pladsen, udbygningerne og arealerne omkring jer er me-
       re værd end det – også i forhold til andet der bliver solgt.”
retsgrundlag
i lov om fremme af vedvarende energi (dengang lovbekendtgørelse nr. 1074 af 8. november
2011) hedder det bl.a.:
       ”værditab på fast ejendom ved opstilling af vindmøller
       § 6. den, der ved opstilling af en eller flere vindmøller forårsager et værditab på fast
       ejendom, skal betale herfor, jf. dog stk. 2 og 3...
       …
       stk. 3. krav på betaling efter stk. 1 bortfalder, hvis værditabet udgør 1 pct. eller der-
       under af ejendommens værdi.
       § 7. taksationsmyndigheden træffer afgørelse om værditabets størrelse på baggrund af
       en individuel vurdering heraf. opstilleren af vindmøllen og ejeren af den faste ejendom
       kan dog i stedet indgå aftale om beløbets størrelse, jf. § 9, stk. 6.
       stk. 2. taksationsmyndigheden består af en formand, der opfylder betingelserne for at
       kunne udnævnes som dommer, og en sagkyndig i vurdering af værdien af fast ejendom.
                                               - 3 -
      i tilfælde af uenighed er formandens stemme afgørende. klima-, energi- og bygnings-
      ministeren beskikker et antal taksationsformænd og sagkyndige.
      …
      § 9. den, der ønsker at opstille vindmøller, som kræver vvm-tillladelse efter lov om
      planlægning, skal i høringsperioden og inden 4 uger før udløbet af høringsfristen for det
      offentliggjorte forslag til kommuneplantillæg med tilhørende vvm-redegørelse afholde
      et offentligt møde, hvor der redegøres for opstillingens konsekvenser for de omkring-
      liggende faste ejendomme…
      …
      stk. 3. ejere, der vurderer, at en vindmølleopstilling påfører deres ejendom et værditab,
      skal anmelde et krav på betaling herfor til energinet.dk inden 4 uger efter afholdelse af
      mødet, jf. stk. 1.
      …
      stk. 6. indgår opstilleren og ejeren aftale om værditabets størrelse, kan spørgsmål herom
      ikke indbringes for taksationsmyndigheden. har energinet.dk ikke inden 4 uger efter
      kravets fremsættelse modtaget underretning om en aftale, anmoder energinet.dk taksa-
      tionsmyndigheden om snarest muligt at træffe afgørelse vedrørende værditabet.
      …
      § 12. taksationsmyndighedens afgørelser … kan ikke indbringes for en administrativ
      myndighed.
      stk. 2. taksationsmyndighedens afgørelser kan af ejeren eller af opstilleren indbringes
      for domstolene som et søgsmål mellem disse. har opstilleren betalt for værditab i over-
      ensstemmelse med taksationsmyndighedens afgørelse, skal indbringelse for domstolene
      dog ske inden 3 måneder fra betalingstidspunktet.
      stk. 3. sager om betaling for værditab kan først indbringes for domstolene, når taksa-
      tionsmyndighedens afgørelse foreligger.”
forslaget til lov om fremme af vedvarende energi blev fremsat den 5. november 2008. i be-
mærkningerne til lovforslaget hedder det bl.a. (folketingstidende 2008-09, tillæg a, lov-
forslag nr. l 55, s. 1552-1553 og s. 1564-1569):
      ”2.3.1.2. lovforslagets værditabsordning
      det overordnede formål med ve-loven er at fremme udbredelsen af vedvarende energi,
      herunder opstilling af flere vindmøller. en barriere herfor kan være en manglende lokal
      opbakning hertil. der forslås derfor indført en værditabsordning, som har til formål at
      øge den lokale opbakning til opstilling af vindmøller.
      efter forslaget skal den, der ved opstilling af vindmøller forårsager et værditab på fast
      ejendom, betale herfor, selv om der ikke er noget at bebrejde opstilleren. selv om denne
      alene har udnyttet en fuldt lovlig tilladelse efter sit indhold, skal opstilleren betale for
      værditab på mere end 1 % forårsaget af opstillingen.
                                          - 4 -
der indføres således for opstilling af vindmøller en helt særlig ordning, som ikke gælder
for andre samfundsområder. den særlige beskyttelse af ejeres værditab som følge af op-
stilling af vindmøller skal ses på baggrund af, at opstillingen muliggør, at der i stigende
omfang kan leveres elektricitet baseret på vedvarende energi til forbrugerne. desuden er
opstillingen med til at sikre, at danmark kan opfylde sine ve-forpligtelser i forhold til
eu. vindmølleudbygningen har således baggrund i en politisk vedtaget målsætning om
øget udbygning af vindkraft, og det er på denne baggrund man skal se ordningen, der
sikrer, at det ikke er tilfældige husejere, der skal bære et eventuelt værditab som følge af
opstillingen. er der et værditab, skal det på dette specielle område bæres af vindmølle-
opstilleren.
det er det fulde individuelle værditab, som skal betales, og der er således ikke - som i
naboretten - nogen tålegrænse.
…
investor og naboerne har mulighed for at indgå en frivillig aftale om betaling af værdi-
tabet. hvis der ikke indgås en frivillig aftale, fastsættes værditabet af en uafhængig tak-
sationsmyndighed, som består af en jurist som formand og en sagkyndig i vurdering af
fast ejendom. fastsættelsen sker på baggrund af en individuel vurdering af ejendom-
mene.
…
taksationsproceduren i lovforslaget er mere enkel end taksationsproceduren på vej-
området, dels fordi ekspropriation vurderes som et større indgreb over for borgeren end
opsætning af en vindmølle, dels fordi der forventes flere sager end på vejområdet. der-
for kan taksationsmyndighedens afgørelse ikke ankes administrativt, som det er tilfældet
på vejområdet, men indbringes for domstolene. hertil kommer, at lovens formål er op-
sætning af flere vindmøller, hvorfor det vurderes hensigtsmæssigt, at de ordninger, som
pålægges vindmølleopstilleren, er så administrativt enkle som muligt.
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
...
værditab på fast ejendom ved opstilling af vindmøller
bestemmelserne i forslaget til §§ 6-12 sikrer, at ejere af fast ejendom får fuld betaling
for et værditab, som opstilling af vindmøller påfører deres ejendom. ordningen vedrører
kun værditab som følge af opstilling af vindmøller, og det er derfor med forslaget ikke
hensigten at ændre på mulighederne for at opnå erstatning eller værditabsbetaling på
andre områder. værditabsordningen indebærer, at der helt specifikt for opstilling af
vindmøller indføres en ganske særlig ordning, hvor ejere af fast ejendom sikres betaling
for værditab i videre omfang end det, der i øvrigt ville være tilfældet, såfremt værditabet
var blevet forårsaget af andre forhold.
værditabet fastsættes efter de almindelige erstatningsretlige principper, herunder en
konkret individuel vurdering af de enkelte ejendomme.
…
                                         - 5 -
da forslaget indebærer, at krav om betaling for værditab som hovedregel skal rejses al-
lerede i planfasen for vindmølleprojektet, adskiller ordningen sig på dette punkt fra de
almindelige erstatningsretlige principper, hvorefter kravet - det fulde tab - først kan gø-
res op, når selve skaden er indtrådt, og tabet dermed er en realitet. ordningen betegnes
derfor som en værditabsordning. ordningen baserer sig i øvrigt på de almindelige er-
statningsretlige principper.
ordningen supplerer de almindeligt gældende - ulovbestemte - naboretlige erstatnings-
regler, men alene for værditab forårsaget af opstilling af vindmøller.
til § 6
den foreslåede bestemmelse i stk. 1 indebærer, at der indføres en pligt for opstilleren af
en vindmølle til at betale for værditab på fast ejendom, som påføres ved opstillingen….
berettiget til at modtage betaling for et forårsaget værditab er enhver, hvis ejendom li-
der et tab som følge af opstillingen, jf. dog stk. 1 om medvirken og stk. 3 om grænsen
på 1 pct.
det er det fulde værditab, der kan kræves betaling for. herved adskiller ordningen sig
fra de gældende naboretlige regler, hvor der alene kan kræves erstatning for det tab,
som vedrører de ulemper, der ligger ud over, hvad man som led i den almindelige sam-
fundsudvikling må tåle.
lovforslaget fastlægger ikke kriterier for udmåling af værditabet, men det er forudsat, at
taksationsmyndigheden ved sin vurdering af værditabet bl.a. skal tage hensyn til om-
rådets karakter og områdets huspriser. det kan ligeledes have betydning, om der i for-
vejen er opstillet vindmøller i området, eller om der er andre tekniske anlæg i nærheden.
i bedømmelsen vil det tillige være naturligt at tage hensyn til vindmøllens afstand fra
bebyggelsen og til møllens højde og forventede genevirkninger. det er dog samtidigt i
lovforslaget forudsat, at fastsættelsen af værditabet foretages på baggrund af et konkret,
individuelt skøn baseret på de konkrete, lokale forhold.
…
… vurderingen af værditabet på den faste ejendom skal foretages på baggrund af ejen-
dommen, som den forefindes på tidspunktet for afholdelse af det offentlige møde om
opstilling af vindmøllen. der skal herved tages hensyn til de muligheder og restrik-
tioner, der er for ejendommen efter kommunalplan, lokalplan m.v., og de muligheder og
restriktioner, som er tinglyst på ejendommen.
...
til § 7
efter bestemmelsen træffer taksationsmyndigheden afgørelse om værditabets størrelse
på baggrund af en individuel vurdering heraf.
…
taksationsmyndigheden består af 2 personer: en formand, der opfylder kravene til at
kunne blive udnævnt til dommer, og en sagkyndig i vurdering af værdien af fast ejen-
dom, jf. forslag til stk. 2. den sagkyndige forventes at være en ejendomsmægler.
                                          - 6 -
som det fremgår af bestemmelsen, er den juridiske formands stemme afgørende, så-
fremt parterne er uenige om vurderingen af værditabets størrelse. den sagkyndige kan
dog anmode om, at dennes vurdering af ejendommens værditab fremgår af afgørelsen.
udpegningen af formænd og sagkyndige foretages af ministeren. det er hensigten at
udpege en juridisk formand pr. region og flere ejendomsmæglere i de enkelte regioner.
den juridiske formand vil herefter i samarbejde med energinet.dk anmode en af de for
regionen udpegede ejendomsmæglere om at deltage i den konkrete taksation. ved ud-
pegningen af den konkrete sagkyndige vil der blive lagt vægt på, at den pågældende ik-
ke driver virksomhed i det pågældende område, således at eventuelle interessekonflikter
undgås. det er samtidigt vigtigt at sikre, at den pågældende har kendskab til priser og
prisudvikling for ejendomme i området.
da taksationsmyndigheden er en del af den offentlige forvaltning, er den i sin virksom-
hed underlagt offentlighedsloven, forvaltningsloven og lov om folketingets ombuds-
mand. offentlighedsloven og forvaltningsloven gælder allerede for energinet.dk's virke,
jf. § 17 i lov om energinet.dk. taksationsmyndigheden kan - på samme måde som dom-
stolene - søge at forlige parterne som alternativ til, at myndigheden træffer en afgørelse.
…
til § 9
det er væsentligt, at opstilleren så tidligt som muligt kan få et overblik over, hvor store
beløb der skal betales til personer, hvis ejendom må antages at falde i værdi som følge
af opstillingen. afklaring heraf kan være af væsentlig betydning for investeringsbeslut-
ningen.
en afklaring af betalingsspørgsmålet på et tidligt tidspunkt forventes tillige at bidrage til
en hurtigere afslutning af den kommunale planproces, da usikkerhed herom for kom-
munens borgere kan bremse fremdriften i den kommunale beslutningsproces.
det er i dag med anvendelse af visualiseringer muligt at forudse påvirkninger fra vind-
møller på naboejendomme meget præcist. sådanne visualiseringer og synlighedsana-
lyser vil som hovedregel blive udarbejdet i forbindelse med den kommunale planproces,
herunder vvm-høringen. der vil således inden opstilling af møllen blive produceret
billedmateriale, som giver et meget præcist indtryk af den senere opstilling, ligesom
konsekvenserne af en eventuel flytning af møllen kan dokumenteres.
…
til § 12
det foreslås i stk. 1, at taksationsmyndighedens afgørelse om værditab er en endelig af-
gørelse, der ikke kan indbringes for en administrativ myndighed. det er herved tilstræbt
et enkelt system, som tillige er begrundet i, at det ikke er anset for rimeligt at pålægge
opstilleren sagsomkostninger til et mere omfattende klagesystem med flere administra-
tive instanser. opstilleren har tillige en berettiget forventning om, at betalingsspørgs-
målet afklares inden for en overskuelig tidshorisont, så investor - som det fremgår af
den politiske aftale af 21. februar 2008 kan få et overblik over omkostningerne og få
mulighed for at undersøge muligheder for at flytte vindmølleplaceringen inden afslut-
ningen af planlægningen.
…
                                                - 7 -
       taksationsmyndighedens afgørelse kan i henhold til stk. 2 på sædvanlig vis indbringes
       for domstolene. sagen kan indbringes af begge parter som et søgsmål mellem ejeren og
       opstilleren. taksationsmyndigheden kan således ikke sagsøges.
       der gælder som udgangspunkt ingen frist for anlæggelse af sag ved domstolene, når
       taksationsmyndigheden har truffet afgørelse. parterne kan således ikke afskære dom-
       stolsprøvelse ved passivitet, jf. dog stk. 2, 2. pkt., hvorefter der gælder en 3 måneders
       frist for sagsanlæg i det tilfælde, hvor opstilleren i overensstemmelse med taksations-
       myndighedens afgørelse har betalt det skyldige beløb til skadelidte. opstilleren kan så-
       ledes få en endelig afklaring af spørgsmålet, såfremt der 3 måneder efter betaling ikke
       er anlagt sag.”
anbringender
anna kirstine hangaard har supplerende anført navnlig, at det er misvisende, når taksations-
myndigheden betegnes som en ”myndighed”, da den nærmere har karakter af en art forligs-
institution. det er under alle omstændigheder i strid med loven og dens forudsætninger, når
byretten og landsretten har udvist tilbageholdenhed ved prøvelsen af taksationsmyndighedens
værdiskøn.
med syns- og skønserklæringen og erklæringen fra statsautoriseret ejendomsmægler kent
thomsen er der ført tilstrækkeligt bevis for, at det faktiske værditab som følge af vindmøller-
ne væsentligt overstiger det beløb på 50.000 kr., som taksationsmyndigheden har udmålt.
denne konklusion støttes af de observationer, som hun har redegjort for i sine forklaringer.
den støttes endvidere af de generelle analyser fra cowi og fra københavns universitet, in-
stitut for fødevare- og ressourceøkonomi, om vindmøllers påvirkning af priserne på nabo-
ejendomme og af erfaringerne fra hendes forsøg på at sælge den konkrete ejendom efter op-
stillingen af vindmøllerne.
ejstrup møllerne i/s har supplerende anført navnlig, at det ved loven er forudsat, at domstole-
ne udviser tilbageholdenhed ved prøvelsen af taksationsmyndighedens afgørelse, når den –
som i denne sag – er baseret på et i alt væsentligt korrekt og fyldestgørende grundlag. myn-
digheden har således været opmærksom på og har taget hensyn til alle de forhold vedrørende
de visuelle og støjmæssige gener mv., som anna kirstine hangaard har fremhævet.
på baggrund af taksationsmyndighedens sammensætning og arbejdsform er der ikke grundlag
for en formodning om, at en syns- og skønsmands vurdering er rigtigere end taksations-
myndighedens.
                                               - 8 -
syns- og skønsmandens vurdering af ejendommens værdi før opsætningen af vindmøllerne
(2.250.000 kr.) afviger betydeligt fra såvel taksationsmyndighedens (1.775.000 kr.) som stats-
autoriseret ejendomsmægler kent thomsens vurdering (1.700.000 kr.). skønsmanden har
anført, at hans skøn er behæftet med stor usikkerhed. disse forhold viser en sådan usikkerhed
om værditabets størrelse, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens
afgørelse.
højesterets begrundelse og resultat
ejstrup møllerne i/s har lovligt opstillet tre 125 meter høje vindmøller i nærheden af anna
kirstine hangaards ejendom. afstanden fra hendes bolig til den nærmeste mølle er ca. 874
meter. parterne er enige om, at generne som følge af vindmøllerne har medført et værditab på
ejendommen, og at ejstrup møllerne skal betale for værditabet efter § 6 i lov om fremme af
vedvarende energi (ve-loven). ejstrup møllerne har betalt anna kirstine hangaard 50.000
kr., som ifølge taksationsmyndighedens afgørelse udgør værditabet. sagen angår udmålingen
af værditabet, idet dette efter anna kirstine hangaards opfattelse udgør 350.000 kr.
efter den dagældende bestemmelse i § 6, stk. 1, i ve-loven har anna kirstine hangaard krav
på betaling af det fulde værditab på ejendommen, og efter lovens § 7, stk. 1, påhviler det tak-
sationsmyndigheden at træffe afgørelse om værditabets størrelse på baggrund af en individuel
vurdering heraf. taksationsmyndigheden, som efter sin sammensætning og funktion har sær-
lig sagkundskab med hensyn til at vurdere værditab på naboejendomme til vindmøller, skal
træffe afgørelse om værditabet inden opsætningen af vindmøllerne. lovgiver har af hensyn til
parterne ønsket at etablere en enkel ordning med tidlig afklaring af de økonomiske konse-
kvenser og med begrænsede sagsomkostninger. dette er baggrunden for, at taksations-
myndighedens skøn ikke kan indbringes for anden administrativ myndighed. taksationsmyn-
dighedens afgørelse om værditab kan af ejendommens ejer eller opstilleren af vindmøllerne
indbringes for domstolene som et søgsmål mellem disse, jf. lovens § 12.
højesteret finder efter det anførte om taksationsmyndighedens sagkundskab og funktion mv. i
henhold til ve-loven, at der ikke bør ske tilsidesættelse af denne myndigheds skøn over vær-
ditabets størrelse uden sikkert grundlag herfor. tilsidesættelse vil f.eks. kunne ske, hvis tak-
sationsmyndighedens skøn er baseret på forudsætninger om gener i form af visuelle påvirk-
                                                  - 9 -
ninger, støj og skyggekast mv., som har vist sig ikke at holde stik efter opstillingen af møller-
ne, og dette må antages at have betydning for vurderingen af værditabet. tilsidesættelse af
skønnet kan også ske, hvis det med fornøden sikkerhed kan lægges til grund, at taksations-
myndighedens afgørelse om værditabet afviger væsentligt fra det, som efter bevisførelsen må
anses for ejendommens reelle værditab. det er ikke i sig selv tilstrækkeligt bevis herfor, at der
foreligger en skønserklæring med en anden konklusion om værditabets størrelse, heller ikke
selv om skønsmandens vurdering er foretaget på baggrund af en besigtigelse efter opstilling af
vindmøllerne.
taksationsmyndigheden har i overensstemmelse med lovens ordning vurderet størrelsen af
værditabet på anna kirstine hangaards ejendom inden opstillingen af vindmøllerne på grund-
lag af en besigtigelse af ejendommen og et omfattende materiale vedrørende vindmøllernes
forventede gener for bl.a. hendes ejendom, herunder visualiseringsbilleder samt støj- og skyg-
gekastberegninger. resultatet af denne vurdering var et værditab på 50.000 kr.
efter bevisførelsen, herunder de støjmålinger, som har fundet sted efter opsætningen af vind-
møllerne, de fremlagte videooptagelser og de afgivne forklaringer, finder højesteret, at de
faktiske forhold efter opsætningen af vindmøllerne i alt væsentligt svarer til de forudsætninger
om generne, som blev lagt til grund af taksationsmyndigheden.
det fremgår af skønserklæringen og de afgivne forklaringer og fotos mv., at anna kirstine
hangaards ejendom er særegen, bl.a. som følge af en meget stor parklignende have, hvilket
ifølge skønsmanden vanskeliggør skønnet over ejendommens værdi. det er baggrunden for, at
han ikke har kunnet finde referencehandler, og at der er en usikkerhedsmargin på 10-15 % på
de af ham skønnede ejendomsværdier før og efter opsætningen af vindmøllerne. skøns-
manden, der har betegnet ejendommen som en liebhaverejendom, har ansat ejendommens
værdi før opsætningen af vindmøllerne til 2.250.000 kr. taksationsmyndigheden har ansat
ejendommens værdi til 1.775.000 kr. før opsætningen af vindmøllerne, hvilket stort set svarer
til statsautoriseret ejendomsmægler kent thomsens vurdering af ejendommens værdi på dette
tidspunkt.
højesteret finder på den anførte baggrund, at det forhold, at skønsmanden har ansat værdi-
tabet til 350.000 kr., ikke i sig selv er tilstrækkeligt bevis for, at taksationsmyndighedens skøn
                                              - 10 -
over værditabet afviger væsentligt fra ejendommens reelle værditab. anna kirstine hangaards
forklaring om generne som følge af vindmøllerne samt kent thomsens vurdering af værdi-
tabet kan ikke føre til et andet resultat.
da der herefter ikke er grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens skøn over værdi-
tabet på anna kirstine hangaards ejendom, stadfæster højesteret dommen.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal statskassen til ejstrup møllerne i/s betale 50.000 kr.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
