                                           udskrift
                                                af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                              dom
afsagt den 14. juni 2010
s-21-06
                                    scandlines danmark a/s
                                    (advokat mette rosholm)
                                    mod
                                    if skadesforsikring
                                    (advokat michael s. wiisbye)
indledning
sagens spørgsmål er, om scandlines danmark a/s (scandlines), der havde tegnet en all risks
forsikring hos if skadesforsikring (if), har krav på erstatning for det tab, der opstod, da øst-
molen i gedser havn, der var ejet af scandlines, styrtede sammen i 2004.
påstande
scandlines har nedlagt påstand om, at if skal betale 2.440.404 kr. ekskl. moms, subsidiært et
mindre beløb efter rettens skøn, med renter fra 19. april 2004, subsidiært 29. juli 2004, i hen-
                                                  -2-
hold til § 24 i forsikringsaftaleloven, mere subsidiært med procesrente fra sagens anlæg den
22. december 2006.
if har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et mindre beløb end påstået
af scandlines.
parterne er enige om opgørelsen af det påstævnte beløb. det er omtvistet, om der i beløbet
skal fratrækkes 700.000 kr., svarende til det resterende beløb af den million kroner, der var
afsat til den reparation af molen, der var i gang, da sammenstyrtningen skete.
oplysningerne i sagen
natten mellem 2. og 3. april 2004 sank ca. halvdelen af indersiden af gedser havns østmole
sammen over en længde på ca. 48 meter og skred ud i havnebassinet. på tidspunktet for ud-
skridningen havde der været reparationsarbejder i gang på molen i ca. 5 uger.
molen blev oprindeligt opført i årene 1883 - 1885. den har en kerne af sten, der ligger mellem
to vægge af træpæle, der er hamret ned i havbunden. væggene holdes gensidigt på plads af
stålankre, der er fastgjort til pælene med træstræk. i 1944 – 1945 gennemgik molen en om-
fattende omkonstruktion. der blev bl.a. lagt en betonoverbygning på pælevæggene, og den
gensidige forankring blev forstærket. molens ydre side har en stenbelagt skråning - et glacis.
molen har tidligere bl.a. været anvendt som oplægningsplads for færger, i gamle dage
dampfærger, og i nyere tid senest easy lines færge til rostock 1998 – 2000.
anmeldelse af skaden
skredet blev med henvisning til scandlines’ all-risks forsikring hos if anmeldt som skade ved
claims manager hos scandlines, vagn klogs e-mail af 5. april 2004 til if. det fremgik af an-
meldelsen, at ”årsagen til uheldet … ikke på nuværende tidspunkt [kan] fastslås da uhelds-
stedet er ved at blive undersøgt for sikkerhed” og ”vi kan foreslå at en taksator fra if besigti-
ger skadesstedet i dag.”.
                                                -3-
if’s henning højsgaard besigtigede skadestedet den 6. april 2004 og optog i den forbindelse
en række fotos, som under sagen er fremlagt som bilag a.
af et notat fra scandlines, havneadministrationen, uarbejdet af tom larsen den 4. maj 2004,
fremgår det bl.a.:
      ”…
      der har været foretaget dykkerundersøgelse …
      der er taget træprøver fra 2 af de pæle inde i molen hvortil forankringen har været fo-
      retaget. pælene viste sig at være af godt stabilt træ. …
      efter at jeg har modtaget dykkeropmålingerne …, tegner der sig et billede af hvordan
      hændelsen kan være foregået:
      …
      en evt. sætning (underskyldning) af søstenene under pullerter og fortøjningsringe kan
      ikke udelukkes idet man ikke kan se dette med den opbygning molen har. en sætning
      vil betyde, at en fortøjning på pullerten kan trykke direkte på de søsten, der har hvilet
      på pæletoppene (de bærende sten mellem pælene væk på grund af sætningen). ank-
      rene fra kajmuren var befæstiget til (gennem) pæletoppene.
      det sideværts træk og tryk (fra pullertfundamentet) i retning mod havnen har på et
      tidspunkt fået pæletoppen til at flække og dermed frigjort ankeret. en frigørelse af an-
      keret betyder, at stentrykket fra molen mod siderne er blevet frigjort til bevægelse og
      trykket mod havnen har alene skulle modstås af de pæle, der er nedrammet med en af-
      stand af ca. 0,5 m og som også kajmuren hviler på.
      trykket er ved det pludselige brud for det ene anker blevet så stort at 1-3 pæle er
      knækket og kajmuren er kommet i bevægelse. det første stykke kajmur er straks faldet
      i havnen efter at bærepælene er knækket. tegningen viser, at der skule være gennem-
      gående ankre mellem inder- og yderside af molen, men på det stykke der er skredet ud
      har det ikke kunnet konstateres, at disse ankre også er der. de skulle forløbe vandret
      gennem molen i kote ca. 0.”
scandlines indhentede to prisoverslag fra niras, rådgivende ingeniører og planlæggere
a/s, dateret henholdsvis den 18. maj og 25. maj 2004. det første overslag, der vedrørte en
nærmere angiven udbedring af skaderne, var på 2.100.00 kr., som var den løsning, scand-
lines valgte, og det andet, der indebar en fuldstændig retablering af molen, var på 4.700.000
kr. inkl. en forstærkning af den ikke-udskredne del af molen på 700.000 kr. prisoverslagene
blev sammen med tom larsens rapport af 4. maj 2004 af vagn klog sendt til henning højs-
gaard hos if med en bemærkning om, at niras var enig i tom larsens rapport.
                                                   -4-
if anmodede på et ikke oplyst tidspunkt carl bro a/s om en rapport. til brug herfor afgav
sb dyk aps en udtalelse af 1. juli 2004 til carl bro, hvoraf bl.a. fremgår:
       ”vedr. dykkerundersøgelse gedser østmole – forsikringssag.
       …
       pælenes tilstand: på toppen af pælene forefindes der mindre angreb af pæleorm – på
       bunden er pælene friske. den smule pæleormsangreb der forekommer, bevirker ikke
       en svækkelse af pælene. bagved pælene er der fyldt med sten – ingen hulrum at se,
       derfor ses ej heller nogle ankerbolte. foran kajen er 3 fenderpæle – deres tilstand er
       god.
       …
       ved station 100 – ved sidste eksisterende bolte er så stort et pres at pladen er bukket.
       der hvor betonkajen er helt sammenstyrtet, fandtes ingen bolte overhovedet – hverken
       gamle eller nye. dette er for mig helt uforståeligt.”
af carl bros ”teknisk notat” af 25. august 2004, udarbejdet af henrik steen hansen, fremgår
bl.a.:
       ”…
       teknisk resume af vurderet skadeårsag
       idet der henvises til vedlagte mappe med bilagsnotat, er det vurderingen, at konstruk-
       tionen er styrtet sammen som en følge af flere sammenhængende årsager, idet hoved-
       årsagerne vurderes at kunne henledes til a) konstruktionens vedligeholdelsestilstand,
       b) vanddybde ved konstruktionen, c) geotekniske forhold ved konstruktionen og d) en-
       treprenør aktivitet.
       på skadestidspunktet var der frisk vind til kuling fra sydøst og øst og meteorologisk
       institut oplyser, at der var 0,1 á 0,2 m's højvande. det må således konkluderes, at der
       på skadestidspunktet ikke var usædvanlige/ekstreme vejrforhold, som har kunnet på-
       virke konstruktionen med større naturkræfter end normalt forekommende.
       konstruktionens vedligeholdelsestilstand
       udført inspektion på stedet inkl. dykkerinspektion tyder på, at frontpæle og beton-
       overbygning på østmolens inderside på brudtidspunktet var i forsvarlig stand.
       på østmolens yderside er der i 2001-2002 gennemført renovering af bolværket ved
       etablering af en ny stålspunsvæg foran det gamle træbolværk. … der foreligger ikke
       oplysninger om tilstanden af de eksisterende ankre inde i molen, men det skønnes, at
       de på forsiden konstaterede korrosionsangreb sandsynligvis også vil kunne fore-
       komme (måske i mindre grad) på de dele af ankrene, som er skjult inde i stenmatricen.
                                            -5-
dette vil i givet fald medføre en svækkelse af forankringen på såvel yder- som inder-
side af østmolen.
med henvisning til de i bilagsnotatet indsamlede oplysninger, var forankringen af den
udskredne del af molekonstruktionen op til skadestidspunktet, stærkt svækket dels
som følge af pæleormsangrebet stræk og dels korrosionsangrebne stålankre.
op til moleudskridningen pågik der en renovering af forankringen på den indvendige
side. renoveringen blev gennemført ved at fjerne det eksisterende stræk og derefter
forlænge de eksisterende ankre, således at hvert anker i princippet forankrede to front-
pæle. i henhold til oplysninger fra entreprenøren, var der gennemført forlængelse af 5-
10 stk. ø50 mm ankre op til skadestidspunktet. på tidspunktet for moleudskridningen
resterede der renovering af forankringen over en strækning på ca. 35-40 lbm. i retning
ud mod molehovedet. den del af østmolens inderside som er ødelagt/skredet i hav-
nen, udgøres af en strækning på ca. 15-20 m med renoverede ankre, samt ca. 35-40 m,
som endnu ikke var renoveret.
de i bilagsnotatet gennemførte beregninger viser, at konstruktionen er meget følsom
overfor svækkelse af forankringens kapacitet. den iværksatte renovering af forankrin-
gen var derfor meget påkrævet. det vurderes, at den del af konstruktionen, som ved
udskridningen endnu ikke var renoveret, har stået med en meget lav sikkerhed, og at
grunden til at konstruktionen ikke tidligere er brudt sammen skyldes, at sekundære
konstruktioner har virket med som forankring af konstruktionen (f.eks. friktion mellem
frontpæle og betonoverbygning, betonoverbygning som i nogen grad har fungeret som
kraftfordelende stræk og tværbelastning af frontpæle og indre pæle). …
der er rejst tvivl om hvorvidt de i 1944 projektet viste gennemgående ankre er udført.
…
med henvisning til de indhentede oplysninger i bilagsnotatet er det overvejende sand-
synligt, at de gennemgående ankre har været etableret.
…
vanddybde ved konstruktionen
bolværket på østmolens indvendige side er i henhold til konstruktionstegning fra
1944, oprindeligt designet til en vanddybde på 3,5 m ved kajfronten skrånende under
skråningsanlæg a=3,5 ud til vanddybde på 5,5 m i afstanden 6 m fra kajfronten. de i
det tekniske bilagsnotats gennemførte kontrolberegninger sandsynliggør, at konstruk-
tionen for denne vanddybde som ny ville have en forsvarlig sikkerhed.
…
i henhold til de i bilagsnotatet indhentede oplysninger, har der i perioder været uddy-
bet til kote ca. -5,5 m næsten helt ind til frontvæggen. i den nugældende havnelods er
der oplyst vanddybde på 5 m. de i bilagsnotatet gennemførte beregninger af bolværket
viser, at vanddybde på 5 m ved kajfronten, selv for en ny konstruktion med intakt for-
ankring vil medføre, at konstruktionen kommer til at stå med en lav sikkerhed.
beregningerne i bilagsnotatet viser, at for en konstruktion med reduceret eller helt for-
svunden forankring, vil en forøget vanddybde i forhold til 1944 designet medføre, at
                                           -6-
såvel rammedybde som momentkapacitet af frontpæle ikke er stor nok, og det vil
sandsynligvis kun være et spørgsmål om tid før konstruktionen kollapser.
…
entreprenør aktivitet.
år 2002:
i forbindelse med renovering af den udvendige side af østmolen i 2001-2002, har der
været rammerystelser fra forholdsvis hård ramning af spunsvægsjern. dette har givet
anledning til sætninger af molen … der foreligger ikke oplysninger om eventuelle ska-
der på de gennemgående ankre som følge af tværpåvirkning fra sten som sætter sig. …
ud over sætninger i stenmatricen, foreligger der ikke oplysninger om at arbejdet i 2002
skulle have medført deformationer.
år 2004:
i forbindelse med den i 2004 igangsatte renovering af østmolens inderside, er det med
henvisning til bilagsnotatet oplyst, at der er gennemført midlertidig demontering af 1 á
2 stræksektioner (2 -4 m), for udførelse af ankerforlængelser. de i bilagsnotatet gen-
nemførte orienterende beregninger af konstruktionens bæreevne i forbindelse med
midlertidig demontering af 1 á 2 stræksektioner viser, at denne fremgangsmåde er risi-
kofyldt, med mindre der i forbindelse med renoveringsarbejdet iværksættes midlerti-
dig stabilisering af bolværket. det foreligger ikke oplysninger hvorvidt entreprenøren
har etableret midlertidig stabilisering (f.eks. midlertidig forankring og/eller stabilise-
rende opfyldning på forsiden).
… det vides således ikke om entreprenøren på dette tidspunkt havde fjernet de aftalte
1 á 2 stræksektioner, uden at der ved arbejdets ophør var blevet etableret opspænding
af de forlængede ankre.
ved den midlertidig fjernelse af forankringen, er der under alle omstændigheder risiko
for, at konstruktionen lokalt deformerer sig, specielt fordi der allerede var observeret
revner i betonoverbygningen ved den position, som renoveringsarbejdet var nået til.
…
sammenfatning
det vurderes, at det sandsynligvis har været den igangværende aktivitet med udbed-
ring af forankring på den indvendige side mellem st. 100 á st. 110, kombineret med de
konstaterede revner i betonoverbygningen ved denne position, som har været den
egentlige udløsende årsag til sammenbruddet af østmolen, idet konstruktionen på det-
te tidspunkt, allerede stod med meget lav sikkerhed som følge af stor vanddybde og
svækket forankring. arbejdsgang med demontering af 1 á 2 stræksektioner, kombine-
ret med bølgepåvirkning som følge af frisk vind til kuling fra sydøst og øst, har sand-
synligvis givet det sidste skub til at konstruktionen er brudt sammen.
…”
                                                 -7-
på grundlag af carl bros rapport afviste if i brev af 15. juli 2004 at yde scandlines erstatning.
if henviste til, at molen ifølge rapporten var styrtet samme som en følge af ”flere sammen-
hængende årsager” som i brevet var angivet som
    - pæleormsangreb i strækkene,
    - korrosionsangrebne stålankre,
    - forskellige vanddybder inden og uden for molen på grund af foretagne uddybninger,
    - rystelser fra ramningen af spuns i 2001-2002, samt
    - igangværende udbedringsarbejder på den indvendige side.
if anførte med henvisning hertil, at skaden efter if’s opfattelse ikke var forsikringsdækket i
henhold til betingelsernes punkt 210.10, idet der ikke var tale om en pludselig, direkte og
uforudset hændelse. if afsluttede brevet med at anføre, at ”vi ikke har behov for at foretage
flere undersøgelser af det skaderamte”.
af et referat fra et møde mellem parterne den 18. januar 2005 hos det rådgivende ingeniør-
firma, cunningham lindsey leif hansen a/s, med deltagelse for scandlines af bl.a. toto
ringberg og claims manager vagn klog, for if af henning højsgaard og for carl bro a/s af
henrik steen hansen, fremgik bl.a., at henning højsgaard gav udtryk for, at gennemgangen
af sagen ikke ændrede ved if’s synspunkt om, at hændelsen ”ikke er dækket. var anden af
scandlines ejendom blevet skaderamt som en følge af moleudskridningen, ville en sådan føl-
geskade være dækket”. det fremgik videre af referatet, at scandlines havde brugt 0,3 mio. kr.
af reparationsbudgettet på 1 mio. kr., da skaden skete.
under parternes videre drøftelser anmodede if’s advokat carl bro a/s om en uddyb-
ning/præcisering. henrik steen hansen, carl bro, udarbejdede ”teknisk notat” af 11. maj
2006, hvoraf fremgår bl.a.:
       ”…
       uddybning/præcisering på hvilken måde de omhandlede
       skadesårsager har medvirket til skaden
       ad 1: [konstruktionens vedligeholdelsesstand]
                                              -8-
pkt. a) [stræk af træ angrebet af pæleorm] træstrækket som er (var) placeret ca. i dag-
lig vande på udvendig side [af indvendig mole] indgår som del af konstruktionens for-
ankring. de enkelte pæle holdes tilbage/på plads af træstrækket. træstrækket fasthol-
des af stålankrene som er fastgjort til væggen på udvendig side. hvis strækket fjernes
eller svækkes væsentligt, vil der være stor risiko for at pælene "falder" ud mod vandet
og eventuelt knækker eller drejer nede ved havbunden. op mod tidspunktet for repa-
rationen, er det oplyst at "strækkene på den indvendige side er udhulet af pæleorm (4 stk. lig-
ger løse og 2 stk. er væk/fjernet)" og "forstærkningen er gennemført fordi strækket flere steder
er næsten helt væk eller er kraftigt angrebet af pæleorm". strækkets fordelende funktion har
således været svækket eller lokalt helt manglet op til skadestidspunktet/igangsættelsen
af reparationsprojektet.
pkt. b) *stålanker stærkt angrebet af korrosion+ … hvis stålankrene fjernes eller svæk-
kes væsentligt vil der være stor risiko for at strækket ikke vil være stærk nok til at det
kan fordele ankerkræfterne ud til de ankre som stadigvæk er intakte. strækket vil i gi-
vet fald give efter hvorved pælene vil kunne ”falde” ud mod vandet og eventuelt
knækker eller drejer nede ved havbunden. … der foreligger ikke dokumentation om
ankrenes tilstand på den indvendige side og heller ikke midt inde i stenmatricen. ind-
hentning af data vedrørende ankrenes tilstand vil eventuelt kunne indhentes ved
frigravning af udvalgte ankre. en sådan opgravning i den nu udbedrede konstruktion
vil være en dyr aktivitet at gennemføre. det er dog rimeligt at antage at ankrene på den
indvendige side også har været korroderet i mere eller mindre grad. i eurocode 3 del 5
oplyses således, at man for en periode på ca. 50 år på bagsiden af en spunsvæg kan
forvente en gennemsnitlig korrosion på ca. 1,2 mm og på forsiden tilsvarende en kor-
rosion på ca. 3,75 mm. ankrene er lagt i en meget permeabel stenfyld og det skønnes
derfor, at korrosionen kan sammenlignes med korrosion som for udvendig side. dette
svarer til en svækkelse af et ø50 mm anker med op til ca. 30 %. kapaciteten af de mere
eller mindre korroderede ankre vil på dette grundlag dog være større end kapaciteten
af et intakt træstræk, hvorfor det skønnes, at det ikke er korrosionen af stålankrene
som har ført til en begrænsning af forankringens kapacitet. det kan dog ikke udelukkes
at lokale grubetæringer af ankrene kan have svækket stålankrene i betydelig grad, men
der foreligger ikke nogen egentlig dokumentation for at dette skulle være tilfældet ud
over scandlines egne observationer …
ad 2: [vanddybden ved konstruktionen]
ved en forøgelse af vanddybden ved den aktuelle kajkonstruktion, vil dette føre til en
forøgelse af kravet til kapaciteten af ankerkraften, en forøgelse af kravet til styrken af
pælene og en forøgelse af kravet til rammedybden. den forøgede vanddybde har såle-
des ført til en generel reduktion af konstruktionens sikkerhed.
…
ad 4: [entreprenøraktivitet]
pkt. a) [rystelser fra ramning af spuns 2002]
…
det kan ikke udelukkes, at denne påvirkning kan have beskadiget/svækket stålank-
rene. der foreligger dog ikke dokumentation for, at rystelserne ved rammearbejdet på
udvendig side i år 2002 har ført til en svækkelse af stålankrene. …
                                             -9-
pkt. b) [demontering af stræk ved renovering i 2004, som svækkede konstruktionens
stabilitet og styrke+ …
metoden med fjernelse af to stræksektioner ad gangen, er risikobetonet, da denne
fremgangsmåde, i værste fald medfører, at forankringen på to af de gennemgående
naboankre fjernes samtidigt. orienterende beregninger viser, at den anvendte frem-
gangsmåde er meget kritisk for konstruktionens bæreevne, selv hvis konstruktionen
var helt ny. …
der foreligger ikke oplysninger om i hvilken udstrækning entreprenøren op til ska-
desweekenden har nået at påsvejse og fastspænde ankerforstærkningerne på den sidste
strækning med demonterede stræksektioner. …
i den udstrækning at entreprenøren ikke skulle have nået at gennemføre forstærknin-
gen, ville konstruktionen lokalt omkring st. 105 á 110 reelt have stået uden forankring
weekenden over. det kan ikke dokumenteres at dette eventuelt har været tilfældet. det
er dog under alle omstændigheder sandsynligt, at der i forbindelse med fjernelse af
træstræk og forlængelse af stålankre, er sket en spændingsomlejring som kan medføre
lokale deformationer og spændingsomlejringer af konstruktionen. spændingsomlej-
ringer og deformationer kan være kritisk for en konstruktion som står med meget lav
sikkerhed.
betonoverbygningen vil, afhængigt af den aktuelle friktion mellem pæle og beton,
kunne medvirke til en fordeling af ankerkræfteme. det er dog meget risikobetonet at
forlade sig på en sådan fordeling da man ikke kan give et sikkert mål for friktionskraf-
ten, og ved ca. st. 100 a st. 110, er der i øvrigt observeret revner i betonoverbygningen,
som lokalt svækker betonoverbygningens kraftfordelende evne.
uddybning/præcisering i hvilket omfang de omhandlede ska-
desårsager har medvirket til skaden
ad 1: [konstruktionens vedligeholdelsesstand]
pkt. a) *stræk af træ angrebet af pæleorm+ …
konstruktionen fra st. 110 og ud til molehovedet, hvor forankringen på skadetids-
punktet med sikkerhed endnu ikke var blevet repareret, har med udgangspunkt om-
kring tilstanden af træstrækket, sandsynligvis stået med en væsentlig reduceret sikker-
hed. det skønnes derfor at svækkelsen af træstrækket har haft en væsentlig indflydelse
på skaden.
pkt. b) *stålanker stærkt angrebet af korrosion+ … *det+ skønnes … at korrosionen af
ankrene ikke har haft en væsentlig indflydelse på skaden.
ad 2: *vanddybden ved konstruktionen+ …
det skønnes derfor at den forøgede vanddybde har haft en væsentlig indflydelse på
skaden.
ad 3: *geotekniske forhold+ …
det skønnes … at den aktuelle geoteknik kun har en mindre indflydelse på skaden.
ad 4: [entreprenøraktivitet]
                                          - 10 -
pkt. a) *rystelser fra ramning af spuns 2002+ … er det på det foreliggende grundlag
ikke muligt at vurdere om denne aktivitet har haft indflydelse på skaden.
..
pkt. b) [demontering af stræk ved renovering i 2004, som svækkede konstruktionens
stabilitet og styrke+ …
der kan ikke fremskaffes et egentligt bevis for at udbedringen af forankringen i 2004
har været den egentlige udløsende årsag til sammenbruddet af østmole. det vurderes
dog skønsmæssigt at reparationsarbejdet har været den egentlige udløsende årsag til
sammenbruddet af østmolen, idet konstruktionen på dette tidspunkt, allerede stod
med meget lav sikkerhed som følge af stor vanddybde og svækket forankring på den
del af konstruktionen hvor forankringen endnu ikke var repareret. …”.
vægtning af indflydelse de enkelte skadesårsager har haft
med henvisning til førnævnte gennemgang, gennemføres vægtningen kun for de til-
fælde som skønsmæssigt vurderes at have haft indflydelse på skadesårsagen. dette
omfatter pkt. 1a, pkt. 2 og pkt. 4b. det skal bemærkes at en egentlig vægtning af disse
skadesårsager er behæftet med stor usikkerhed og til en vis grad vil bero på skøn og
subjektive vurderinger. …
ad 4:
pkt. b) ved den anvendte udførelsesmetode med midlertidig fjernelse af 1 á 2 stræk-
sektioner af gangen for etablering af nyt forankringssystem, har konstruktionen perio-
devis stået helt uden primær forankring.
…
skønsmæssig vægtning af pkt. 1a, pkt. 2 og pkt. 4b
i efterfølgende tabel er resumeret overskudskapaciteten i forankringssystemet og pæ-
lesystemets i den karakteristiske tilstand. overskudskapacitet på 0 % betyder således at
der ikke er mere bæreevnereserve og at konstruktionen lige akkurat kan holde.
af ovennævnte skema kan det udledes at det i de tre situationer har været forankrin-
gen som har været det svageste led. hvis ovennævnte skema omsættes til vægtning af
                                                - 11 -
      hvilken indflydelse de enkelte skadesårsager har haft opnås følgende skema (skemaet
      skal læses horisontalt):
      på ovennævnte grundlag har vanddybdeforøgelsen skønsmæssigt reduceret konstruk-
      tionens sikkerhed med ca. 55 % á 59 % og det nedbrudte stræk har skønsmæssigt redu-
      ceret konstruktionens sikkerhed med ca. 38 % á 40 %. reparationsprojektet har efter-
      følgende reduceret konstruktionens sikkerhed med mere end ca. 3 % á 5 %, hvorved
      hele sikkerheden i forankringssystemet er brugt op og konstruktionen er skredet ud.
      hvis scandlines ikke havde iværksat reparationen af forankringen ville konstruktionen
      på ovennævnte grundlag have blevet stående med et overskud i forankringskonstruk-
      tionen på ca. 3-5 % af det karakteristiske bæreevneoverskud som konstruktionen havde
      fra start af.
      …”
yderligere spørgsmål til carl bro (efter sagens anlæg)
efter sagens anlæg har scandlines stillet yderligere spørgsmål til carl bro, der i den anled-
ning har udarbejdet et notat af 8. juni 2007, hvoraf bl.a. fremgår:
      ”…
      spørgsmål a-1
                                                     - 12 -
       er det en rigtig forståelse med hensyn til beskrivelsen af molen i de to tekniske notater, at in-
       dersiden af molen består af spredte, rammede pæle, og at væggen er permeabel, hvorved vand-
       trykket er det samme på begge sider af væggen.
       …
       eventuelle vandspejlsforskelle mellem hav og havnebassin har ikke indflydelse på
       jordtrykket på den indvendige væg i molen, men dette forhold kan have indflydelse på
       molens totalstabilitet. der henvises i denne forbindelse til besvarelsen af spørgsmål b-
       2.
       spørgsmål a2
       skyldes skaden i denne relation herefter vand-/væsketrykket eller skyldes den noget andet, for
       eksempel stentrykket på væggen?
       …
       i vægberegningerne i de to tekniske notater er det således jordtrykket (stentrykket)
       som er den destabiliserende kraft. skaden ville således ikke være sket, hvis der ikke
       var nogen stenfyldning op mod bagsiden af den indvendige væg. principielt kan man
       derfor anføre at ”skaden skyldes stentrykket på væggen”, idet skaden ikke ville være
       sket hvis der ikke var nogen fyld på bagsiden af væggen.
       …
       spørgsmål b-1
       er det rigtigt forstået, at der efter uddybningen, foretaget i 1945, var eller burde være lige dybt
       på begge sider af molen, men at det på baggrund af den i 2004 konstaterede større vanddybde (5 m)
       på indersiden af molen må antages, at der har været en noget lavere vanddybde på ydersiden end på
       indersiden?
       …
       med udgangspunkt i havnelodsens angivelser er der ikke uddybet i havnebassinet før
       efter 1958 …
       med udgangspunkt i havnelodsens angivelser efter 1958, har der således været en forskel
       på ca. 0,5 m á 1,5 m mellem den side af molekonstruktionen som vender ud mod havet
       og den side af molekonstruktionen som vender ind mod havnebassinet, hvor vand-
       dybden på ydersiden er mindst. …
       spørgsmål b-2
       mener carl bro a/s i givet fald, at en sådan forskel – og ikke kun den konstaterede større vand-
       dybde på indersiden – kan have medvirket til skadeforvoldelsen og i bekræftende fald af hvilken
       grund?
        … er det dog carl bros vurdering at en sådan forskel ikke har betydning for stabiliteten
       af den indvendige molevæg. .. der er således ikke umiddelbart grund til at tro at vand-
       dybdeforskellen har medvirket til skadeforvoldelsen.
       …”
også if har stillet supplerende spørgsmål til carl bro, som har besvaret spørgsmålene i et no-
tat af 10. oktober 2007, hvoraf fremgår bl.a.:
                                                    - 13 -
       ”…
       det er derfor rimeligt at konkludere at der har været stenfyldning mellem molens ud-
       vendige træpælevægge siden molen oprindeligt blev konstrueret og opført.
       …
       det er … ikke en fejl ved konstruktionen at molen har denne stenfyldning mellem træ-
       pælevæggene.
       spørgsmål c-3
       "skulle arbejdet med renovering af molen have været udført på en anden måde, henset til sten-
       fyldningen (f.eks. at der kun skulle udføres spunsning på den ene side; at stenfyldningen skulle
       fjernes i forbindelse med udførelse af spunsning, eller andet)?
       …
       ved den aktuelle udførelsesmetode for reparation af ankersystemet, ville det derfor
       have været hensigtsmæssigt, hvis der midlertidigt var blevet etableret en supplerende
       stabilisering af væggen, f.eks. via etablering af midlertidige træpælebukke foran væg-
       gen som afstiver den eksisterende træpælevæg, eller via udlægning af midlertidig sta-
       biliserende opfyldning foran væggen, eller via aflastningsafgravning af fylden på bag-
       siden eller andre stabiliserende tiltag.
       …”
havnesynsrapporter
scandlines overtog gedser havn fra staten/dsb i 1997. det er oplyst, at scandlines hvert år
afholder havnesyn og på dette grundlag udarbejder interne rapporter med angivelse af kon-
staterede fejl og udbedringsplaner.
af havnesynsrapporten vedr. havnesyn den 10. november 1999 fremgår det vedr. østre mole
bl.a.:
       ”…
       forankringsstræk på ydersiden er stærkt nedbrudt og mangler på steder helt. en for-
       nyelse er stærkt påkrævet og skal udføres i forår/sommer år 2000.
       …
       kajmur på molens indvendige side mod havnebassin har en begyndende revne.
       …
       molehovedets fendere og bolværk er i god stand …
       bolværkstømmer og slidplanker på molens inderside er for en dels vedkommende ud-
       skiftet efter beskadigelser. udskiftningen af de vandrette afspærrings- og forbindelses-
       stræk udføres fortsat løbende (de ikke udskiftede stræk blev konstateret møre til dyb-
       den ca 3 cm). bolværket fremstår i god stand.
                                               - 14 -
      på indvendig side er der betonforskydninger mellem opstående nr 35 og 36, revnen
      holdes under observation.
      betonoverflade mellem opstående nr 34 og 35 har revner og skal repareres i forbindelse
      med igangsatte (1997) fugereparationer …
      opstående nr 16 har revner og skal nærmest belejligt udskiftes.
      lodstømmer fra moleknæk til fiskerihavn er udskiftet og zinkbeskyttelse monteres i år.
      …”
af rapporten vedr. havnesyn den 1. september 2000 fremgår bl.a.:
      ”…
      på molens yderside er betonforvitring på nederste afsats fortsat forsøgsreparation for
      tilsvarende på vestmolen har vist sig at være en god løsning og tilsvarende vil blive
      gjort her i år 2001.
      på molens inderside er vedligeholdelsesarbejder i gang på strækningen fra runding til
      inderside molehoved.
      …
      forankringsstræk på yderside er stærkt nedbrudt og mangler på steder helt. dette ble-
      vet synligt efter sandoprensning ved molehovedet. reparationsarbejde stærkt påkræ-
      vet til udførsel forår/sommer 2001.
      …
      udover ovennævnte var der ingen bemærkninger eller ønsker.
      …”
af rapporten vedr. havnesyn den 22. august 2001 fremgår bl.a.:
      ”…
      de 2 stræk på molens yderside er nu væk på hele strækningen … (pæleorme har gna-
      vet træet væk indefra). der er forespurgt pris på spunsvæg med ankergennemføring
      og som indespændt. de absolut nødvendige første 20 – 25 m forventes udført i indevæ-
      rende efterår.
      ydersidens skrå glacies har nedsunkne sten som følge af underskylninger … (vandbe-
      vægelser i molen efter strækkende er væk).
      molens inderside har en lodret revne i beton ca. 40 m fra molehovedet. revnen kon-
      trolleres løbende (påvirkning af løse ankre?)
      …”
                                               - 15 -
af rapporten vedr. havnesyn den 26. august 2002 fremgår bl.a.:
      ”…
      forramning på østmole blev opstartet i efteråret 2001.
      …
      molens yderside …: forramning og ankerforlængelser er udført og arbejdet på ydersi-
      den med opretning af glaciessten vil være færdigt november 2002.
      molens inderside har en lodret revne i beton ca. 40 m fra molehovedet. revnen kon-
      trolleres løbende. reparation udføres når der kan køres på molen. …
      udover nævnte ingen bemærkninger.
      …”
af rapporten vedr. havnesyn den 26. august 2003 fremgår bl.a.:
      ”…
      molens yderside …: forramning og ankerforlængelser er udført og arbejdet på ydersi-
      den med opretning af glaciessten er færdigt. opfugning er, hvor sten blev genanbragt
      efter ramning, udført med asfaltfuger i stedet for betonfuger. forsøget følges og evt.
      fortsættelse afgøres efter vinteren.
      …
      lodret revne i beton ca. 40 m fra molehovedet er repareret efteråret 2002; reparation
      udført med 2 indstøbte butterfly af stål.
      …
      molens top har enkelte sammensynkninger, som skal oprettes i 2004.
      fugerne om stenene på molens top afventer det ovenfor nævnte forsøg med asfaltfuger
      (betonfuger krakelerer/revner efter 1-2 år).
      det gamle trælejder på molens inderside fjernes og erstattes af en galvaniseret stållej-
      der i 2003.
      strækkene på indersiden er udhulet af pæleorme (4 stk. ligger løse og 2 stk. er
      væk/fjernet). der udføres pt forsøg, hvor der anvendes stålmuffe til ankeforlængelse og
      trykfordelingsplade, således at det kan undgås at udlægges stræk for molens sammen-
      spænding. forsøget følges for evt. fortsættelse i 2004.
      …”
af rapport vedr. havnesyn den 2. september 2004, 5 måneder efter sammenstyrtningen,
fremgår, at ”årsagen er ikke endeligt fastlagt”.
                                                  - 16 -
af et vedligeholdelsesregnskab ”arbejder udført på østmole i gedser” fremgår, at scand-
lines i årene 1997 – 2003 har afholdt udgifter på 2.951.339 kr.
forsikringsbetingelserne
det fremgår af de almindelige forsikringsbetingelser (bygnings-, løsøre- og driftstabsforsik-
ring på all-risks-vilkår af 1/1 1994) under punkt 210 , ”skadestilfælde, der erstattes”, i under-
punkt 210.10:
       ”forsikringen dækker pludselige, direkte og uforudsete begivenheder, der rammer de
       forsikrede genstande, medmindre andet fremgår af policens almindelige eller særlige
       forsikringsbetingelser. de forsikrede genstande er de i stk. 320 nævnte bygninger m.v.
       og det i stk. 410 nævnte løsøre.”
af punkt 220 fremgår en række ”undtagelser fra forsikringsdækning”, herunder
     - punkt 220.12: ”skade som følge af slid, rust og tæring”
     - punkt 220.14: ”skade på genstande, der er fejlkonstruerede, behæftede med materiale-
         fejl eller udført forkert, når skaden er forårsaget heraf.”
     - punkt 220.17: ”skade som følge af mangelfuld pasning eller vedligeholdelse, for så vidt
         det kan lægges ansvarlige medarbejdere til last.”
     - punkt 220.21: ”skade som følge af materialesvigt og indvirkning af centrifugalkraft
         samt væsketryk eller istryk.”
     - punkt 220.30: ”skade fra bygge-, montage- og/eller reparationsarbejder, der er under
         udførelse, i det omfang arbejdet udføres af andre end forsikringstagerens egne folk.
         …”
som underpunkt til pkt. 360 om ”erstatningens udbetaling” er det i pkt. 360.10 anført, at ”er-
statning til genoprettelse kan udbetales, når retablering af det beskadigede har fundet sted.”
af scandlines’ forsikringspolice, der trådte i kraft den 1. juli 2003, fremgår, at havneinstalla-
tionen på gedser færgehavn er forsikret for 19.600.000 kr. forsikringen omfatter bl.a. ”mo-
ler, kaj og havneanlæg”. under ”særlige betingelser” er om ”all-risks definition” anført:
                                                 - 17 -
      ”forsikringen dækker direkte fysiske skader eller tab på de forsikrede genstande ved
      pludselige og uforudsete begivenheder af hvilken som helst årsag, uanset at årsagen
      ikke er pludselig.
      definition – fysisk skade
      med fysisk skade på og/eller tab af property menes skade på eller tab af de i policen
      forsikrede bygninger og løsøre.
      …”
under afsnittet maskinkaskoforsikring er anført:
”de almindelige forsikringsbetingelser’s stk. 220.10 og 220.21 er suspenderet for nærværende
forsikring.
stk. 220.21 alene for maskiner.”
scandlines har i henhold til policen en selvrisiko på 25.000 kr. parterne er enige om, at dette
beløb skal fratrækkes i en evt. erstatning til scandlines.
det er oplyst, at scandlines ved tegningen af forsikringen havde bistand af forsikringsmæg-
lerfirmaet willis i/s.
fotos, rids mv.
der har under sagen været forevist fotos, rids, tegninger mv. til illustration af konstruktionen
af østmolen, udskridningen, vanddybder mv.
følgende foto (bilag 25) har været anvendt i forbindelse med afhøringer af vidner:
                                             - 18 -
der er fremlagt følgende to tekniske tegninger af molens konstruktion:
                                               - 19 -
forklaringer
toto ringberg har forklaret, at hun er uddannet ingeniør og hd. hun har været ansat i
scandlines i mange år og er chef for havne- og ejendomsadministrationen, der bl.a. admini-
strer alle scandlines havne, også de tyske i rostock og puttgarten. scandlines overtog hav-
nen i gedser den 1. januar 1997 fra staten, dvs. dsb, der opførte den i sin tid. dsb brugte fra
1944 og frem til 1968 østmolen til oplægning af egne færger. efter 1968 er molen, bortset fra
årene 1998-2000 hvor den i en del af perioden blev anvendt som oplægning af easy lines
færger til rostock, blevet brugt som oplægning for sejlskibe, pramme og mindre arbejdsfar-
tøjer. de konstaterede ikke nogen væsentlige skruepåvirkninger fra easy lines færger, der
                                                - 20 -
havde fire skruer. op til uheldet har der ikke været nogen væsentlig skrueaktivitet ved mo-
len.
scandlines har automatiske havnevedligeholdelsesrutiner. molerne besigtiges en gang om
måneden, og en gang om året totalbesigtiges havnene, hvor alle elementer, herunder moler
og færgelejer, gennemgås, og der foretages dykkerundersøgelser. de gør brug af havnema-
nualer, hvori det er angivet, hvor ofte delelementer skal besigtiges. den årlige gennemgang
er grundig og danner grundlag for planlægning af det kommende års vedligeholdsarbejder,
der er udgangspunktet for budgetlægningen. de opererer med femårige budgetplaner. kon-
stateres en skade af hastende karakter, udbedres den med det samme.
der var ikke egentlige påsejlingsskader på molen ud over, hvad der må forventes ved al-
mindelig brug. den slags berøringsskader, hvor et stykke træ flækker mv., er løbende blevet
udbedret.
som det fremgår af havnesynsrapporten fra 2003, konstaterede de pæleormsangreb på inder-
siden af træstrækkene. det var første gang, dette blev konstateret – ellers havde det været
anført i tidligere rapporter. de undersøgte mulighederne for en hensigtsmæssig måde at re-
parere det på, satte et forsøg i gang, som så lovende ud, og igangsatte så reparationen. pæle-
ormsangrebet var ikke værre, end det er almindeligt forekommende.
vanddybden er ikke blevet uddybet i scandlines’ ejertid. der er ind imellem foretaget op-
rensninger, men ikke uddybninger. der foretages hvert år pejlinger for at sikre, at vanddyb-
den overholdes i overensstemmelse med havnelodsen, som har de kravspecifikationer, som
de overtog fra dsb. pejlinger foretages ikke helt inde ved molekanten, hvor skibene ikke
kommer.
tom larsen var havneinspektør og har uddannelse som maskinmester. han havde ingen le-
delsesbeføjelser og refererede til vidnet. han havde ikke bemyndigelse til at håndtere sagen
overfor if. de var alle utroligt forbavsede og chokerede over, at skredet var sket. tom larsen,
der er meget pligtopfyldende, gjorde sig mange tanker om årsagen, som han blev ved med at
                                                 - 21 -
forsøge at forstå, og han valgte at skrive sine overvejelser ned. dem sendte han til claims
manager vagn klog i scandlines’ interne forsikringsafdeling. vidnet var ikke involveret i
oversendelsen. scandlines har ikke tilsluttet sig overvejelserne overfor if, og det er ikke
scandlines opfattelse, at årsagerne til skredet er som beskrevet i i tom larsens notat.
i omkostningsopgørelsen, 2.738.742 kr., vedrørende udbedringen af østmolen efter skredet
har scandlines fratrukket 298.338 kr., som er det beløb, som allerede var brugt på de igang-
værende reparationsarbejder, således at kravet er 2.440.404 kr., som er stævningsbeløbet.
den valgte udbedringsløsning har givet molen færre brugsmuligheder. molen kan ikke læn-
gere anvendes til oplægning, og besejlingsforholdene til fiskerihavnen er blevet væsentlig
forringet. spunsvæggen på ydersiden står ret dybt, men har ikke længere forankring til in-
dersiden. derfor er stabiliteten ikke den samme, og hvis bundforholdene ændrer sig, må
scandlines gribe ind. skulle de have genskabt molen, som den var før skredet, var det blevet
en væsentlig dyrere løsning, som niras har anslået til 4,7 mio. kr.
vidnet har ikke nogen bestemt opfattelse af, hvad der forårsagede skredet. det er en vanske-
lig vurdering. hun har ikke noget bedre bud end carl bro. hun var bekendt med, at henrik
steen hansen fra carl bro gik i gang med sin undersøgelse.
det, der er anført i havnesynsrapporten fra 2000 om det stærkt nedbrudte forankringstræk,
svarer til tom larsens måde at udtrykke sig på. de gik i 2001 i gang med arbejdet, som be-
stod i spunsningen på molens yderside, og fik arbejdet gjort færdig. det kan godt være
samme forhold, som er beskrevet i havnesynsrapporten for 2001 på side 1 midt for, men hun
er ikke sikker. det ligger jo nogle år tilbage. hun vil ikke udelukke, at der også blev lavet
nogle midlertidige tiltag.
bjarne pankchik har forklaret, at han er uddannet civilingeniør med speciale i vandbygning.
han var fra 1970 og til årsskiftet 2009/2010 havneingeniør hos scandlines. han har i mange
år arbejdet med havnes vedligeholdelse og været projektleder på større havneanlæg. han er
nu pensioneret.
                                                 - 22 -
med henvisning til de fremlagte skitsetegninger forklarede vidnet, at østmolen i gedser havn
var opbygget yderst af to lodrette indfatningsvægge, bestående af træpæle, der er rammet 2-
3 meter ned i havbunden. træpælene står med 35 cm’s afstand mellem hinanden, og de er
indbyrdes forbundet med træstræk, der går på langs af molen. dette svarer til den oprinde-
lige konstruktion fra 1880’rne. for at opnå en bølgebrydende beskyttelse af molen er der
fyldt op med sten mellem væggene, og for at væggene ikke skal vælte, er disse gensidigt for-
ankret i vandlinjen. der er to forankringssystemer. de oprindelige er stålankre, der går fra
forstrækkene på ydersiden og ind til en forankringskonstruktion i midten af molen med to
træankre. stålankrene er anbragt med 1,95 meters mellemrum.
i 1944 blev konstruktionen opgraderet, da man gerne vil opnå større vanddybde i havnen –
fra 3-4 meter til 5 meter. for at kunne modsvare det derved opståede større pres, etableredes
nye træstræk under de eksisterende med nye, gennemgående stålankre, der var kraftigere
end de oprindelige. der blev endvidere etableret små ankre, der ligger inde i betonen. vidnet
ved ikke, om disse er boltet til pælene, men det ser ikke sådan ud.
i 1944 lavede man også betonkajmuren. den er støbt sammen med pælene og står på pælene
og stenfylden. det er en sædvanlig konstruktionsmåde og statisk korrekt udført.
til henning højsgaards fotos (under bilag d) af de løstliggende, overskårne træstykker for-
klarede vidnet, at der er tale om træ fra strækket på ydersiden af væggene på indersiden af
molen. der er tale om et meget begrænset angreb af pæleorm, som har haft minimal betyd-
ning for træets styrke. træet er meget intakt.
til fotoet, bilag 25, forklarede vidnet, at dette vedrører molens inderside og stammer fra et
havnesyn. det øverste stræk er væk, mens det nederste ses. man lavede nogle forsøg med
hensyn til, hvordan strækfunktionen kunne repareres. det er det, der er beskrevet i havne-
synsrapporten fra 2003. de øvre stræk - som var væk - havde ingen betydning for konstruk-
tionens stabilitet efter den nye konstruktion i 1944, da det kun var de gamle ankre, som var
forankret i disse. han kan derfor ikke være enig i den konklusion, der fremgår af carl bros
rapport af 11. maj 2006 til sidst under punkt ad 1, pkt. a. hvor det fremgår, at strækkets for-
                                                - 23 -
delende funktion har været svækket eller lokalt helt har manglet op til skadestidspunktet.
det stræk kan godt undværes. de små stålankerkonstruktioner var, hvilket er helt normalt,
lidt korroderet, men havde et rigeligt overskud.
i dykkerundersøgelsen efterlyses boltene til de gennemgående ankre. hertil er blot at sige, at
de må have været der. alt andet er umuligt. ellers stod molen ikke. det kan undre, at man
ikke kunne se dem, men de kan måske have ligget under stensætningen, da den skred ud. på
ydersiden var der kontakt til alle boltene, da de i forbindelse med reparation på ydersiden
skulle ind og forstærke disse. man kan ikke bare sætte lighedstegn mellem vedligeholdstil-
standen på ydersiden og indersiden af molen. ydersiden var i 2001/2002 hårdere angrebet af
pæleorm end indersiden, og ifølge en dykkerundersøgelse var stålankrene på ydersiden i
1999 mere korroderet end på indersiden. dette skyldes efter hans opfattelse, at ydersiden be-
lastes hårdere end indersiden.
tom larsen konsulterede ikke vidnet i forbindelse med notatet af 4. maj 2004. fortøjede far-
tøjer kan godt give påvirkninger, men hvis man tager størrelsen af de både, der har ligget
der, i betragtning – ikke over 30 tons – så har betydningen næppe været stor. pullertfunda-
menterne står på molens inderside, så der kan kun have været tale om træk. skyldtes skredet
disse belastninger, ville det været indtruffet under fortøjning eller kort efter.
bortset fra bemærkningerne om pæleormsangrebet er vidnet enig i carl bros rapporter. den
endelige gåde er dog ikke løst. vind og vejr har ikke haft betydning. det skal molen kunne
modstå. carl bros vurderinger med hensyn til fordelingsprocenter på skadesårsager bygger
på antagelser, som forekommer rimelige. vidnet er ikke gået nærmere ind i disse ting. molen
var i god stand og svarede til, hvad man kunne forvente.
henning højsgaard, chefkonsulent hos if, har forklaret, at han er forsikringsuddannet og
endvidere uddannet bygningskonstruktør. han har ansvar for ”storskaderne”.
efter anmeldelsen af skaden mødtes han med tom larsen den 6. april på skadesstedet. den
rapport, som de aftalte, at tom larsen skulle lave, kom i slutningen af april. vidnet havde
                                                 - 24 -
rykket medio april, men tom larsen havde endnu ikke kunnet få foretaget en dykkerunde-
røgelse på dette tidspunkt. if modtog rapporten fra scandlines’ forsikringsafdeling. det blev
oplyst, at niras, der havde lavet et overslag over udgifterne til udbedring af skaderne, var
enig i rapporten. vidnet mente ikke, at der var tale om en dækningsberettiget skade. han
drøftede med vagn klog hos scandlines, hvordan de skulle komme videre. det blev med
vagn klog aftalt, at if skulle kontakte carl bro, som sammen med niras er den eneste eks-
pert på området. aftalen herom blev indgået vel 3 uger efter tom larsens notat, måske først
ultimo juni. scandlines var en betydelig kunde, og if ville godt være sikre på, at de vurde-
rede sagen rigtigt.
at if afviste dækning, skyldtes en samlet vurdering på grundlag af vidnets egen besigtigelse
og tom larsens og carl bros rapporter. skaderne skete ikke pludseligt, hvilket er en dæk-
ningsbetingelse. årsagerne til skredet var en kombination af forskellige faktorer, herunder
pæleormsangreb, rust, brug, alder, spunsningsarbejder i 2000/2001, træstræk er væk – og mo-
len ender med at sætte sig. skaden kan derfor ikke betegnes som pludselig i henhold til for-
sikringsbetingelserne.
begrebet ’pludselig skade’ har udviklet sig fra, at både årsag og virkning skulle være plud-
selige til nu, hvor årsagen godt være langsom, men følgevirkningen skal være pludselig. for-
sikringen dækker i denne situation ikke skaden på selve det forsikrede, men følgeskaderne.
som et illustrerende eksempel kan nævnes et gennemtæret rør, der pludseligt går i stykker
og medfører vandskade på bygningsdele. disse skader vil være forsikringsdækkede, men
ikke selve det ødelagte rør. efter if’s opfattelse er det ikke sædvanligt, at en all risks forsik-
ring dækker pæleormsangreb eller korrosion. det gør ikke dækningen illusorisk, da den fort-
sat dækker pludseligt opståede skader. som eksempler kan nævnes hærværk, påsejling,
storm, brand mv.
henrik steen hansen har forklaret, at han er akademiingeniør og har været ansat i havneaf-
delingen i carl bro i 25 år. carl bro blev involveret i sagen først som underrådgiver for if og
derefter direkte ved, at der kom spørgsmål fra begge parter.
                                                - 25 -
han kan vedstå rapporternes indhold og konklusioner. den rygende pistol findes ikke, og
skredet må skønnes at skyldes en kombination af flere skadesårsager: vanddybden i havnen
var større, end molen oprindeligt var designet til, den fordelende bjælke var stærkt svækket
af pæleorm, og muligvis har også korrosion af stålankre influeret. de udvendige reparatio-
ner med nedramning af spunsjern kan have haft betydning. reparation af bjælkeforankring
på forsiden har måske spillet ind, og muligvis har det, der fik bægeret til at flyde over, været
vind og bølger, hvilket ikke burde været noget problem, men kan være det, hvis molen stod
med meget lav sikkerhed.
den vægtning, han har foretaget, er skønsmæssig. efter hans vurdering skyldes ca. 50 % af
årsagen vanddybden og 40 % forankringen. han kan vanskeligt sætte tal på den sidste brøk-
del. med forankring mener han, at bjælken er blevet svækket. trykfordelingen er dermed
svækket. også betonkonstruktionen har en fordelende funktion, men den var revnet, og ef-
fekten var derfor begrænset. man ville sikkert kunne nå til andre resultater, hvis man opstil-
lede det på andre måder. han har ikke selv set stræk, der var angrebet af pæleorm.
vidnet mener, at boltene, som er omtalt i dykkerrapporten, har været der.
molen fungerede fint til formålet. spørgsmålet er, om man har været tilstrækkelig opmærk-
som på vanddybdeforholdene. en måling ca. 3 meter fra kajkant viste en vanddybde på 5,7
meter. det er rigtigt, at havnelodsen for 1951 viser ca. samme dybdeforhold som havnelod-
sen for 1958, nemlig ca. 5,5 meter ved kajkant på molens inderside og ca. 5 meter på yder-
side.
citatet i vidnets rapport af 11. maj 2006 om strækkene på den indvendige side (rapporten
side 2 ca. midt for) stammer fra scandlines havnesynsrapport. vidnet har ikke selv set dem.
han opfattede det sådan, at det var det nedre stræk, der manglede. med hensyn til fotoet, bi-
lag 25, forklarede vidnet, at han har set det før. fotoet illustrerer et reparationsforsøg og viser
to strækniveauer. det er det gamle, der mangler på fotoet. vidnet er gået ud fra, at det var
det nedre. hvis han havde taget denne oplysning i betragtning, ville det have ændret hans
konklusion. det øvre stræk har ingen betydning. hvis det nedre stræk var intakt, kunne mo-
                                                 - 26 -
len stadig have været stabil. hans rapport er baseret på, at det var det nedre stræk, der var
angrebet.
hvis revnen i betonen ikke havde været der, ville betonen have kunnet fordele kraften. den
del af betonen, som vidnet selv kunne se, havde ingen revner, men så fornuftigt ud. at rev-
nerne indgår i vidnets rapportkonklusioner, skyldes rationaliseringer på grundlag af oplys-
ninger i havnesynsrapporterne.
vidnet har set tom larsens notat. han er ikke enig i tom larsens konklusioner.
hans skema om vægtning af skadesårsager skal forstås sådan, at havde vanddybden været
3,5 meter, havde det ikke kunnet bidrage til, at molen skred ned. ved en vanddybde fra 3,5
meter og op til 5 havde der været en anden fordeling af vægtningen.
parternes synspunkter
scandlines har anført, at der er enighed mellem parterne om, at gedser østmole på skades-
tidspunktet var et forsikringsdækket aktiv under scandlines’ all risks-forsikring hos if. for-
sikringen dækker alle skader, der ikke er omfattet af en dækningsundtagelse. forsikringsbe-
tingelserne pr. 1. januar 1994, pkt. 210.10, er aftalemæssigt fraveget af parterne i policen, så-
ledes at ”forsikringen dækker direkte fysiske skader eller tab på de forsikrede genstande
ved pludselige og uforudsete begivenheder af hvilken som helst årsag, uanset at årsagen ik-
ke er pludselig”. det fremgår yderligere af policen, at de almindelige forsikringsbetingelsers
stk. 220.10 er ”suspenderet for nærværende forsikring”. parterne har med andre ord aftalt en
markant udvidelse af dækningsområdet for pludselig skade. udvidelsen er klar og kan ikke
give anledning til tvivl. den praksis, som if har henvist til, er ikke relevant, da afgørelserne
vedrører den gamle definition i de almindelige forsikringsbetingelser. policens all risks-
definition kan hævdes at være den ægte udgave, forstået sådan, at skaden dækkes, medmin-
dre den rammes af en specifik undtagelse. policens formulering har, så vidt ses, ikke været
prøvet i praksis. det er irrelevant for forståelsen af forsikringsbetingelserne, at scandlines
havde bistand af forsikringsmægler ved tegningen af forsikringen, hvilket er helt sædvanligt
ved forsikringer af denne karakter.
                                                - 27 -
scandlines har som forsikringstager bevisbyrden for, at der er indtrådt en forsikringsbegi-
venhed. denne bevisbyrde, der ikke er streng, er løftet af scandlines. carl bro, som er rekvi-
reret af if, peger i sine rapporter på samvirkende skadesårsager, hvilket løfter scandlines’
bevisbyrde. der har ikke været tegn på, at molen ville styrte sammen, og scandlines kan ikke
selv løse gåden. ifølge carl bro tyder det på, at vand- og vindforhold, vanddybde på havne-
bassinsiden og de igangværende entreprenørarbejder har virket sammen og skabt en plud-
selig ”worst case”.
der er ingen holdepunkter for, at det kun skulle være følgeskader, som dækkes af forsikrin-
gen. der er tale om en bygningsforsikring, der dækker skader på de forsikrede genstande.
det er en kaskoforsikring, ikke en ansvarsforsikring. enhver skade på molen må være dæk-
ket. det giver sig selv, at scandlines ikke tegner en forsikring på molen, og så skulle forsik-
ringen ikke dække skader på molen.
hvor forsikringsselskaber påberåber sig dækningsundtagelser, stilles der efter praksis meget
strenge krav til selskabernes bevisbyrde. scandlines er enig med if i, at en all risks forsikring
ikke er altdækkende. dette illustreres netop ved, at der i standardbetingelserne er opregnet
dækningsundtagelser, der er udtryk for, at forventelige tab ikke erstattes. men if må løfte
bevisbyrden for, at en eller flere af dækningsundtagelserne kan gøres gældende. og der er
ingen dokumentation for, at årsagen til moleskredet kan henføres til nedslidning.
scandlines bestrider ikke carl bros ekspertise. scandlines bestrider derfor heller ikke, at no-
taterne tillægges bevisværdi, men gør, da notaterne er ensidigt indhentede af if, uden at
scandlines har været inddraget, gældende, at retten i sin bevisvurdering må tage disse for-
hold i betragtning. scandlines deltog i de supplerende spørgsmål til carl bro for at være
pragmatisk, men scandlines har stedse forbeholdt sig gøre indsigelser gældende mod bevis-
værdien af notaterne.
carl bros notater skal vurderes i lyset af henrik steen hansens vidneforklaring, hvoraf
fremgik, at konklusionerne i notaterne ikke var entydige, men skønsmæssige og forbundet
                                               - 28 -
med betydelig usikkerhed, og at ændringer i nogle parametre ville føre til helt andre konklu-
sioner. det kom frem, at målingen af vanddybden skete 3 meter ude i bassinet, hvor det
kunne have været af interesse at have målinger inde ved molekanten. henrik steen hansen
havde ikke selv set det pæleormeangrebne træstræk, og han bekræftede, at carl bro i nota-
terne havde antaget, at det var det nye stræk, der var angrebet. det må imidlertid lægges til
grund, at der var tale om det gamle stræk, som ikke har nogen som helst funktionsmæssig
betydning for stabiliteten. på dette grundlag gøres det gældende, at if ikke kan løfte bevis-
byrden for, at dækningsundtagelser kan komme i betragtning. dette kan forklare if’s for-
skelligartede begrundelser undervejs i sagsforløbet for at afvise dækning.
med hensyn til de enkelte dækningsundtagelser kan der uden videre ses bort fra korrosion
af ankre (pkt. 220.10). det fremgår af carl bros notat, at korrosion ikke har haft nogen betyd-
ning og ikke har været en medvirkende skadesårsag. med hensyn til fejlkonstruktion (pkt.
220.14) gøres det gældende, at vurderingen, ligesom indenfor entrepriseretten, skal tage af-
sæt i forholdene og reglerne på konstruktionstidspunktet. det gøres gældende, at der ikke er
påvist nogen fejlkonstruktion. carl bro mente, at molen var oprindeligt korrekt konstrueret,
hvilket ikke er bestridt. vanddybdeforholdene inde ved molekanten er ikke klarlagt, men
selv hvis en vanddybde på 5 eller 5,5 meter lægges til grund, er en dækningsundtagelse ikke
dokumenteret. hvis en vanddybde på 3,5 meter lægges til grund, fremgår det af carl bros
notat, at vanddybden ikke har haft nogen betydning. heller ikke oplysningerne om molens
anvendelse kan føre til an anden vurdering. molen har været anvendt til oplægning for min-
dre skibe. der er intet grundlag for at antage, at der kan have været skruepåvirkningsskader,
ej heller i de år, hvor easy line benyttede molen til færgedrift. den senere anvendelse er i
øvrigt uden betydning ved vurderingen af spørgsmålet om fejlkonstruktion.
der er ikke holdepunkter for, at scandlines ikke har vedligeholdt molen, og dækningsundta-
gelsen i pkt. 220.17 kommer derfor ikke på tale. carl bro har da heller ikke peget på mangel-
fuld vedligeholdelse som en af de medvirkende skadesårsager. de interne havnesynsrap-
porter viser, at scandlines har vedligeholdt molen tilstrækkeligt og i overensstemmelse med
sædvanlig standard. de mangelfulde forhold, som er påpeget i de tidlige rapporter, er der
blevet fulgt op på. der er sket løbende vedligeholdelse for pæleormsangreb. de angreb, som
                                                 - 29 -
konstateres på indersiden i 2003, gik man straks i gang med at udbedre. i øvrigt er if’s hen-
visning til pæleormsangreb irrelevant, da pæleormsangrebet vedrørte de gamle ankre. også
betonoverbygningen var ifølge carl bro i forsvarlig stand. der kan ikke sættes lighedstegn
mellem tilstanden på den ydre del af molen og den indre del af molen. tom larsens notat,
som blev fremsendt til if af vagn klog, er internt og udarbejdet på et løst og helt foreløbigt
grundlag. går man et år frem, er skadesårsagen endnu ikke fastlagt. det bemærkes hertil, at
carl bro ikke mener, at notatets konklusioner er rigtige. scandlines foretog ét årligt meget
grundigt eftersyn af havnen, og endvidere månedlige besigtigelser. scandlines har doku-
menteret at have brugt ca. 3 millioner på vedligeholdelse før reparationen i 2004. det er i øv-
rigt en betingelse for at kunne gøre mangelfuld vedligeholdelse gældende, at en sådan kan
lægges ”ansvarlige medarbejdere” til last. dette har if end ikke gjort gældende. det følger af
retspraksis, f.eks. u 2004.993 h, at den manglende vedligeholdelse skal kunne tilregnes
medarbejderne som forsømmelse. bevisbyrden herfor er under alle omstændigheder ikke
løftet af if.
heller ikke dækningsundtagelsen i pkt. 220.21 om materialesvigt er godtgjort af if. pæle-
ormsangrebet må, som forklaret af bjarne pankchik anses at have været overfladisk og ikke
at have påvirket træets styrke. dette underbygges af sb dyk’s rapport af 1. juli 2004. carl
bro var ikke opmærksom på, at det drejede sig om det øvre stræk, som ikke har betydning.
men selv om if via carl bros notater har godtgjort, at pæleormsangrebet har været en med-
virkende skadesårsag, gøres det gældende, at der ikke er tale om ”materialesvigt”. der hen-
vises til u 2002.1320 v. materialesvigt forudsættes begrebsmæssigt at være noget i materialet
iboende og ikke beroende på udefra kommende omstændigheder.
der er intet bevis for, at de igangværende entreprenøraktiviteter (pkt. 220.30) har haft nogen
betydning for skredet. carl bro skønnede, at arbejderne som skadesårsag kunne være med-
virkende med 3-5 %, men carl bro understreger i notatet, at skønnet er forbundet med væ-
sentlig usikkerhed. der er intet bevis for, at arbejderne har været en udløsende faktor. under
alle omstændigheder er betydningen af arbejderne så lille, at der ikke med henvisning hertil
kan ske hverken bortfald eller reduktion i kravet på erstatning. tidligere entreprenørarbejder
ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelsen.
                                                  - 30 -
sammenfattende gøres det gældende, at ingen af dækningsundtagelserne finder anvendelse.
hvis retten skulle finde at en eller flere af undtagelserne er til stede, har scandlines efter den
gældende hovedårsagslære alligevel karv på fuld forsikringsdækning, idet det i den forbin-
delse gøres gældende, at hovedårsagen må antages at være vanddybdeforholdene. hvis ho-
vedårsagslæren ikke skulle finde anvendelse, skal der efter fordelingslæren ske en fordeling
med delvis erstatning.
opgørelsen af kravet skal ske som påstået af scandlines. der skal ikke, som anført af if, fra-
trækkes 700.000 kr. scandlines havde et oprindeligt budget på 1 mio. kr. til reparation af den
oprindelige mole, men scandlines valgte efter uheldet den billige moleløsning. scandlines
har derfor ikke haft en besparelse på dette beløb, og der er derfor ikke grundlag for at trække
beløbet fra i scandlines’ opgørelse, som if ikke i øvrigt har indsigelser imod. tabsbegræn-
sende foranstaltninger er naturligvis forsikringsdækket. de er også i forsikringsselskabets in-
teresse.
med hensyn til renter henvises til forsikringsaftalelovens § 24. scandlines anmeldte skaden
den 5. april 2005, og if afviste dækning ved brev af 15. juli 2004, hvor if må have ment at ha-
ve haft de nødvendige oplysninger. if anførte da også i brevet, at man ikke havde behov for
flere undersøgelser. med hensyn til sagsomkostninger gør scandlines gældende, at det må
have omkostningsmæssige konsekvenser for if, at man har afvist scandlines’ opfordring til at
forlige sagen. at if går efter at få rettens dom på et muligt principielt område, skal scand-
lines ikke betale for.
if skadesforsikring har anført, at den helt grundlæggende idé, når man taler om forsikring,
er at minimere risici for tab i anledning af hændelser, som man ikke kan forudse vil ind-
træffe. man kan ikke forsikre det, der kan forudses eller forventes at ville ske. cyklen, der
slides ved brug, eller det tab, der følger af, at en tagbeklædning med tiden forringes, dækkes
ikke, mens man omvendt kan forsikre sig imod tyveri, vandgennemtrængning i beboelses-
rum, brand, etc. på personområdet kan man forsikre sig imod ulykker, men ikke mod den
gradvise svækkelse af legemet, som sker med alderen, f.eks. forringet syn eller hørelse. disse
                                                - 31 -
banale forsikringsretlige grundbetragtninger har betydning for vurderingen af nærværende
sag.
det er af central betydning at identificere skadens årsager. carl bro har i perioden august
2004 til oktober 2007 udarbejdet fire rapporter. det er helt sædvanligt at lade en ekstern sag-
kyndig foretage en vurdering, og i dette tilfælde blev fremgangsmåden aftalt med scand-
lines’ egen forsikringsafdeling. scandlines havde tom larsens rapport, og if måtte på dette
grundlag afvise dækning. det var baggrunden for, at scandlines var enig i, at if rettede hen-
vendelse til carl bro. der var efter drøftelse med claims manager vagn klog kun to mulig-
heder, enten carl bro eller niras. og niras havde allerede været inde over sagen. til brug
for carl bros undersøgelse stillede scandlines materiale til rådighed. toto ringberg var klar
over, at carl bro gik i gang. der er således intet at bebrejde if i denne sammenhæng.
det fremgår af carl bros rapporter, at skaden skyldes langsomt virkende årsager over en
længere periode.
en all risks forsikring dækker ikke alt. også for denne type forsikring skal forsikringstageren
løfte bevisbyrden for, at der foreligger en dækningsberettiget skade. det er rigtigt, at selska-
bet skal godtgøre eksistensen af en dækningsundtagelse, men forsikringstageren skal bevise,
at skaden er af en sådan art, at den er dækket i henhold til policen. bevisbyrden for både for-
sikringstager og selskab er ligefrem, og man kan ikke sige, at den enes bevisbyrde er tungere
end den andens. med hensyn til ”pludselig” skade bemærkes, at det gennem en lang år-
række har været gældende ret, at såvel årsag som virkning har skullet være pludselig, for at
forsikringsdækning kunne ske. der henvises til u 1981.469 h og definitionen af ”pludselig-
hedskriteriet” i dansk forsikringsleksikon (1993).
det fremgår af teori og praksis, at forsikringen ikke dækker skader, der kan henføres til fejl
og forsømmelser fra forsikringstageren, herunder manglende vedligeholdelse. forsikringen
dækker skader, men ikke nedslidninger, der til sidst får molen til pludseligt at styrte sam-
men.
                                                - 32 -
i det foreliggende tilfælde, hvor der er tale om samvirkende, ikke at forveksle med samtidigt
virkende, skadesårsager finder fordelingslæren – ikke hovedårsagslæren – anvendelse.
hvor sammenstyrtningen som her kan henføres til korrosion, pæleormsangreb og vand-
dybde, dækker forsikringen ikke – heller ikke efter policens formulering, som scandlines på-
beråber sig. det er også her en betingelse, at der er tale om pludselige og uforudsete begi-
venheder. det har aldrig været hensigten at dække korrosion, pæleormsangreb og ændret
vanddybde. det, der vil indtræde, kan man ikke forsikre sig imod. den traditionelle forstå-
else af ”pludselig” er vidtgående. hvis et tæret rør springer læk, er dækning af såvel røret
som vandskaden udelukket. efter de skete præciseringer i policen dækkes røret fortsat ikke,
men det gør vandskaden. hvis molen ved sammenstyrtningen havde ramt andre anlæg, var
skaden dækket, men skaden på molen selv dækkes ikke. skaden kan ikke sprogligt anses for
pludselig og uforudset. der henvises til vestre landsrets ankedom af 29. august 2003 i sag
11. afd. b-0587-02. det må fremhæves, at forsikringstageren har bevisbyrden for, at der fore-
ligger en dækningsberettiget skade, og hvis en konkret skadesårsag ikke kan påvises, har
forsikringstageren ikke løftet bevisbyrden. scandlines’ vidner kunne ikke pege på en skades-
årsag og havde ikke bedre bud end carl bro. mangler der 50 % i, at skadesårsagen er klar-
lagt, må dette være scandlines’ problem. tvivl kommer ikke nødvendigvis if til skade. det
har aldrig været meningen med en all risks forsikring, at korrosion og langsom nedslidning
på grund af vejrlig og lignende har skullet dækkes. også på moler kan der ske pludselige
skader, f.eks. påsejling, i forbindelse med entreprenørarbejder, tab af containere etc. der
henvises til u 2006.252 h.
med hensyn til dækningsundtagelserne bemærkes vedr. pkt. 220.12, at carl bro på kvalitativ
basis har antaget, at der har været tale om korrosion også på andre dele. ankerbolte kunne
ikke konstateres. træstræk var hårdt angrebet af pæleorm. eksisterende stræk blev fjernet i
forbindelse med renoveringen. molens stabilitet var svækket. det var sekundære funktioner,
der holdt sammen på molen, hvilket ikke er holdbart i længden. det har al sandsynlighed
imod sig, at det kun har været den øvre del af strækket, der var udhulet af pæleorm. det står
der heller ikke noget om i havnerapporterne. fotoet, bilag 25, viser, at træet er medtaget, og
at metallet ser korroderet ud.
                                                - 33 -
følger man et eksempel i havnesynsrapporterne, kan det ses, at det i 1999 blev konstateret, at
forankringsstrækkene på molens yderside var stærkt nedbrudte og visse steder manglede
helt. det var anført, at fornyelse var stærkt påkrævet. det ses af rapporten for 2000, at der ik-
ke var sket noget, og det var anført, at reparation var stærkt påkrævet ”til udførsel for-
år/sommer 2001”. i 2001-rapporten er det beskrevet, at de to stræk på ydermolen nu er væk
på hele strækningen. man får på den baggrund et indtryk af en begrænset lyst til vedli-
geholdelse fra scandlines’ side. eksemplet viser samtidigt, at molen har haft et generelt pro-
blem med strækkene. molen har stået med meget lav sikkerhed. det gøres yderligere gæl-
dende, at tom larsens rapport, som niras var enig i, også er en del af vurderingsgrundla-
get.
molen var muligvis konstrueret korrekt til den daværende brug og den daværende vand-
dybde, men if gør gældende, at molen ikke var konstrueret korrekt til forholdene i 2004.
brugen ændrede sig i årene efter 1944. molen har f.eks. skullet klare oplægning af færger, se-
nest easy lines færger.
det er dokumenteret, at molen var mangelfuldt vedligeholdt, og ansvaret kan, henset til op-
lysningerne om vedligeholdelsesomkostningernes størrelse, utvivlsomt henføres til ”ansvar-
lige medarbejdere”.
det bestrides, at materialesvigt (pkt. 220.21) kun kan komme på tale ved materialets iboende
egenskaber. også væsketrykket har indvirket. med hensyn til dækningsundtagelsen pkt.
220.30 gøres det gældende, at de igangværende reparationsarbejder har medvirket til ska-
den. under arbejdet skete der en successiv demontering af stræksektionerne, og fremgangs-
måden har været kritisk for molens bæreevne. også carl bro stillede sig kritisk overfor den
måde, arbejdet blev udført på.
der er ikke hjemmel til at kræve midlertidige foranstaltninger dækket. man kan ikke få
dækket ”både/og”. den eneste midlertidige foranstaltning, som kan komme på tale, er foran-
staltninger til umiddelbar fareafværgelse. scandlines’ krav skal reduceres med de 700.000 kr.
                                                 - 34 -
ellers opnår scandlines en berigelse. det er irrelevant, at molen med den model, som er
valgt, ikke får den samme værdi. der henvises til forsikringsaftalelovens § 39.
med hensyn til renter efter forsikringsaftalelovens § 24 er det en betingelse, at forsikringssel-
skabet har de fornødne oplysninger til både at kunne bedømme forsikringsbegivenheden og
fastsætte forsikringsydelsens størrelse. på intet tidspunkt før sagens anlæg har if haft disse
oplysninger. der henvises til u 2006.544 h og fed 2004.539 ø. med henvisning til forsik-
ringsbetingelserne pkt. 360.10 gøres det gældende, at der i hvert fald ikke kan være tale om
forrentning fra noget tidspunkt, før udgifterne er afholdt, hvilket efter det foreliggende er
sket i perioden maj 2004 – juni 2005. sagsomkostninger skal vurderes efter helt sædvanlig
målestok.
rettens bemærkninger:
når de skønsmæssigt baserede konklusioner i carl bros rapporter sammenholdes med de
under bevisførelsen i øvrigt fremkomne oplysninger, herunder vidnet henrik steen hansens
forklaring, finder retten, at årsagerne til skaderne på molen, der indtraf, da molen skred ud
natten mellem den 2. og 3. april 2004, ikke lader sig fastslå med nogen større grad af sikker-
hed. denne usikkerhed gælder også vurderingen af den betydning, som vanddybdeforhol-
dene i havnebassinet, om hvilke der ikke foreligger entydige oplysninger, måtte have haft for
skadernes opståen. på dette grundlag ville ingen af de af if påberåbte dækningsundtagelser
kunne bringes i anvendelse. da scandlines imidlertid under de foreliggende omstændighe-
der på sin side ikke har kunnet pege på forhold, der kan give et tilstrækkeligt sikkert grund-
lag for at fastslå, at skaderne kan antages at være sket ”ved pludselige og uforudsete begi-
venheder”, vil skaderne ikke kunne anses for omfattet af den all risks-forsikring, som scand-
lines havde tegnet hos if. if’s frifindelsespåstand tages derfor til følge.
scandlines skal efter sagens udfald og forløb betale sagsomkostninger til if med 135.000 kr.
                                        thi kendes for ret:
                                                - 35 -
if skadesforsikring frifindes.
scandlines danmark a/s betaler inden 14 dage til if skadesforsikring 135.000 kr. i sagsom-
kostninger, der forrentes efter rentelovens § 8a.
susanne thilqvist                     claus forum petersen                     per jørgensen
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                 udskriftens rigtighed bekræftes
                         p.j.v. sø- og handelsretten, den 14. juni 2010
