                      højesterets kendelse
                          afsagt tirsdag den 13. august 2013
sag 3/2013
a
(advokat mogens olesen)
mod
b
(advokat bjarne henriksen)
dlr kredit a/s
(advokat mogens hebbelstrup)
vestjysk bank a/s
(advokat bjarne henriksen)
de danske mejeriers mælkeudvalg
(advokat jan bech)
i tidligere instanser er afsagt kendelser af fogedretten i aalborg den 13. januar 2012 og af
vestre landsrets 13. afdeling den 1. august 2012.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, jon stokholm, michael rekling og jens kruse mikkelsen.
påstande
kærende, a, har nedlagt følgende påstande:
1. det af fogedretten den 6. maj 2010 efter begæring af a hos b foretagne udlæg i mælke-
kvote stadfæstes.
2. det af fogedretten den 6. maj 2010 foretagne udlæg i den b tilhørende mælkekvote frem-
mes til tvangsrealisation i overensstemmelse med rekvirentens anmodning af 17. marts 2011
                                              - 2 -
enten ved tvangsauktion eller ved salg på mælkebørsen alt efter fogedrettens nærmere be-
stemmelse.
de indkærede, b, dlr kredit a/s, vestjysk bank a/s og de danske mejeriers mælkeudvalg
(mælkeudvalget), har over for påstand 1 nedlagt påstand om stadfæstelse og over for påstand
2 nedlagt påstand om principalt afvisning, subsidiært hjemvisning.
supplerende sagsfremstilling
af retsbogen fra fogedretten i aalborg for tvangsauktionen den xx.xx 2011 over ejendommen
beliggende z-vej 29 i mariager fremgår bl.a.:
       ”mælkekvoten følger med ejendommen på auktion, men der verserer en tvist om et i
       2010 af a foretaget udlæg heri samt i leveringsrettigheder. tvisten udskydes til efter
       auktionen, idet bemærkes, at der er indgivet tvangsrealisationsbegæring vedrørende
       begge dele. leveringsrettigheder medfølger ikke ejendommen på auktionen.”
umiddelbart efter tvangsauktionen den xx.xx 2011 købte bs ægtefælle c ejendommen af
hadsten bank (nu vestjysk bank), der som ufyldestgjort panthaver havde overtaget ejen-
dommen på tvangsauktionen.
c ansøgte den 29. april 2011 mælkeudvalget om godkendelse af overdragelse af den om-
handlede mælkekvote pr. 31. marts 2011 til sig. ansøgningen blev godkendt af mælkeudval-
get den 25. maj 2011 med følgende bemærkning:
       ”med henvisning til udskrift af retsbogen fra retten i aalborg er overdragelsen sket
       med forbehold. det er oplyst, at der verserer en tvist om et i 2010 foretaget udlæg af a.”
anbringender
a har navnlig anført, at han som kreditor ikke kan nægtes udlæg i et formueaktiv, som b som
skyldner selv kan disponere over i fri handel og tjene betydelige beløb på. det gælder, uanset
om aktivet kan tvangsrealiseres særskilt eller ej. de begrænsninger med hensyn til tvangsrea-
lisation, der følger af mælkekvotebekendtgørelsen, savner i øvrigt lovhjemmel. ved den gen-
nemførte tvangsauktion er aarhus lokalbank (nu vestjysk bank) reelt blevet begunstiget med
                                                - 3 -
værdien af mælkekvoten, selv om kvoten ikke er omfattet af bankens pant, hverken efter
tinglysningslovens § 37 eller § 38. mælkekvoten har ikke karakter af en fremtidig erhver-
velse, blot fordi den først bliver omsat til et pengebeløb ved et senere salg. landsretspraksis
fra 1992, der nægter udlæg i mælkekvoter, er ikke længere relevant, fordi der dengang ikke
var adgang til frit at sælge kvoten til tredjemand uden medfølgende jord, herunder på den så-
kaldte kvotebørs.
a har ikke for højesteret gentaget sine anbringender om manglende retlig interesse og mang-
lende grundlag for at genoptage fogedsagen.
mælkeudvalget har navnlig anført, at en mælkekvote ikke er et selvstændigt formueaktiv for
skyldneren, men en offentligretlig begrænsning af landbrugsbedriftens mælkeproduktion.
mælkekvoten kan også betegnes som en særegen immateriel ejendomsbestanddel, jf. tinglys-
ningslovens § 38. hvis mælkekvoten anses som et selvstændigt formueaktiv, må den anses
som en fremtidig erhvervelse, der ikke kan foretages udlæg i efter retsplejelovens § 508, idet
det efter mælkekvotebekendtgørelsen alene tilkommer ejeren af landbrugsbedriften at træffe
beslutning om salg af mælkekvoten. efter mælkekvotebekendtgørelsen kan der endvidere i
praksis ikke ske tvangsrealisation, idet det ville kræve samtykke fra samtlige panthavere i
landbrugsejendommen. selv om der siden 1992 er sket en liberalisering i adgangen til at
overdrage mælkekvoter, var der også før indførelsen af kvotebørsen i 1998 adgang til at sælge
mælkekvoter særskilt. det skete blot til mælkeudvalget til en politisk fastsat pris.
mælkeudvalget har endvidere anført, at kærendes påstand 2 skal afvises, fordi den er for
uspecifik og ikke kan tvangsfuldbyrdes, subsidiært skal den hjemvises til fogedretten, idet
hverken fogedretten eller landsretten har behandlet påstanden.
b, dlr kredit og vestjysk bank har tilsluttet sig mælkeudvalgets anbringender.
højesterets begrundelse og resultat
sagens hovedspørgsmål er, om der kan foretages udlæg i en mælkekvote.
på tidspunktet for foretagelsen af udlægget i maj 2010 kunne b under iagttagelse af reglerne i
den dagældende mælkekvotebekendtgørelse (bekendtgørelse nr. 203 af 26. marts 2008 om
                                              - 4 -
mælkekvoter) overdrage mælkekvoten til en anden bedrift uden samtidig overdragelse af et
landbrugsareal, ligesom den efter reglerne i bekendtgørelsens kapitel 4 kunne sælges på kvo-
tebørsen.
på denne baggrund – og da en mælkekvote ikke kan anses for omfattet af tinglysningslovens
§ 38 – finder højesteret, at mælkekvoten må anses for at være et formueaktiv, der kan foreta-
ges udlæg i.
fogedrettens udlæg af 6. maj 2010 er derfor foretaget med rette, og højesteret tager as på-
stand 1 til følge.
a har herefter krav på behandling af sin anmodning af 17. marts 2011 om tvangsrealisation på
grundlag af udlægget i mælkekvoten, herunder en stillingtagen til om dette indebærer et krav
på andel i provenuet på tvangsauktionen den 31. marts 2011, på afholdelse af tvangsauktion
over den mælkekvote, som c overtog i forlængelse af tvangsauktionen, eller på tvangssalg af
denne på kvotebørsen.
sagen hjemvises derfor til fogedretten til fortsat behandling af as anmodning af 17. marts
2011.
afgørelse om sagsomkostninger ved dette kæremål træffes i forbindelse med sagens fortsatte
behandling ved fogedretten.
                                       thi bestemmes:
det udlæg i en mælkekvote, som fogedretten har foretaget den 6. maj 2010 hos b efter an-
modning fra a, stadfæstes.
sagen hjemvises til fogedretten til fortsat behandling af as anmodning af 17. marts 2011 om
tvangsrealisation på grundlag af udlægget i mælkekvoten.
