- jgc
                                           udskrift
                                                af
                          sø- & handelsrettens dombog
                                          ____________
                                              dom
afsagt den 26. november 2010 af sø- og handelsretten sammensat af vicepræsident michael b. elmer
(retsformand), formand per jørgensen og afdelingschef ejgil kromann.
s-10-05
                                     carpe diem yachts ltd.
                                     (advokat philip graff)
                                     mod
                                     a. walsteds baadeværft a/s
                                     (advokat mogens hartz)
                                     og mod
                                     furuno sverige ab
                                     (advokat christian emmeluth)
indledning og påstande
sagen angår spørgsmålet om mangler ved aptering, som a. walsteds baadeværft a/s (i det
følgende: walsted) og furuno sverige ab (i det følgende furuno) i 2002-2004 udførte på bå-
                                               -2-
den ”carpe diem” (i det følgende: båden) efter bestilling fra roland johansson på vegne
carpe diem yachts ltd., malta (i det følgende carpe diem).
       carpe diem har under påberåbelse af mangler nedlagt påstand om, at walsted og furu-
no i forening skal betale en erstatning på 500.000 kr. med procesrente fra sagens anlæg den 6.
april 2005.
       walsted har påstået frifindelse og har den 26. maj 2005 nedlagt selvstændig påstand
om, at carpe diem skal betale 629.403 kr., som angives at skyldes ifølge faktura af 31. juli
2004, alt med procesrente fra den 5. april 2005.
       overfor walsteds selvstændige påstand har carpe diem påstået frifindelse.
       furuno har nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse.
       walsted og furuno har gensidigt nedlagt friholdelsespåstand over for hinanden.
oplysningerne i sagen
efter at roland johansson på vegne carpe diem havde rettet henvendelse til walsted, besig-
tigede thorvald og sonja walsted båden, som da lå i göteborg. da der ikke fra carpe diems
side forelå nogen præcis angivelse af, hvad der skulle installeres i båden, og hvilke arbejder
der ville være forbundet hermed, afgav walsted den 21. marts 2002 en budgetpris på
4.220.000 kr. eksklusive moms på baggrund af et skønnet antal værfts- og elinstallationstimer
og under henvisning til nogle vedlagte specifikationer af de arbejder, der skulle udføres. af
el-specifikationen fremgik blandt andet, at roland johansson for carpe diem selv skulle ud-
arbejde installationstegninger, manualer og el-balance for bådens drift. endvidere blev det
på byggemøder aftalt, at roland johansson selv skulle levere forskelligt udstyr. båden an-
kom i sommeren 2002 til walsted med henblik på udførelse af arbejderne.
       carpe diem indgik endvidere aftale med furuno om levering og installation af diverse
navigationsudstyr til båden. roland johansson deltog i byggemøder hos walsted om båden,
og den 26. november 2002 blev det på et byggemøde hos walsted med deltagelse af roland
johansson aftalt, at roland johansson skulle udarbejde og fremsende en liste over furunos
udstyr samt dets dimensioner og placering. walsted skulle endvidere fremstille en ”mock-
up” af instrumentpanelet. roland johansson afgav endvidere på vegne carpe diem løbende
bestilling på forskellige ekstraarbejder mv. furunos tekniker gennemgik den 12. februar 2004
                                                -3-
det navigationsudstyr, som furuno havde leveret og installeret på båden, og konstaterede, at
alt fungerede, som det skulle, hvilket roland johansson skrev under på.
       walsted, der i august 2003 havde udarbejdet en opgavebeskrivelse, var den 30. sep-
tember 2003 efter anmodning fra roland johansson fremkommet med et overslag, hvorefter
den samlede anslåede pris for færdiggørelsen på dette tidspunkt udgjorde 12.760.318 kr. af
en senere specifikation fra walsted af 21. februar 2004 fremgik, at den samlede pris nu var
steget med ca. 1 mio. kr.
       walsted ønskede i forbindelse med bådens færdiggørelse at gennemføre en afleve-
ringsforretning sammen med roland johansson som repræsentant for carpe diem i form af
tests, prøvesejladser og fejlrettelser (afhjælpning), alt i form af en såkaldt completion test.
thorvald walsted havde udfyldt blanketterne hertil og efter sin egen forklaring overgivet
dem til roland johansson, der ikke har afvist at have fået dem overgivet, men angiver ikke at
huske dette. walsted fik imidlertid aldrig mulighed for at gennemføre den ønskede afleve-
ringsforretning, idet roland johansson dels ikke udfyldte skemaerne med de oplysninger,
som han skulle bidrage med, dels i februar 2004 besluttede at sejle båden, hvorpå der stadig
manglede at blive udført 10 dages arbejde, til malta uden at afvente en afleveringsforretning,
idet carpe diem af afgiftsmæssige hensyn havde givet ham besked på at sejle båden til mal-
ta, således at den kunne registreres dér inden maltas indtræden i den europæiske union,
hvilket havde afgiftsmæssige fordele for carpe diem.
       under roland johanssons sejlads til malta kolliderede båden med en slusevæg i kie-
lerkanalen og fik herved deformeret et hjørne og herunder det fundament, hvorpå radaren
var monteret, således at denne blev slået løs. roland johansson gik i nødhavn med båden i
holland, hvor en tekniker fra furuno den 27. februar 2004 foretog reparation, herunder af
nogle monitorkabler, som angivelig var ”brændt af”.
       walsted sendte den 8. april 2004 en slutspecifikation af ekstraarbejder for et samlet be-
løb på 629.403,96 kr., og den 31. juli 2004 sendte walsted faktura herpå til carpe diem, der
havde betalt alle tidligere fakturaer.
forklaringer
                                                 -4-
roland johansson har blandt andet forklaret, at han, der har bopæl på malta, i forbindelse med
bådens bygning var repræsentant for ejeren carpe diem, som er hjemmehørende på malta,
og at han i forbindelse med hovedforhandlingen også giver møde som partsrepræsentant for
carpe diem, uden dog at medbringe nogen fuldmagt herfra. han er hverken ejer eller med-
ejer af eller direktør for carpe diem og han formoder, at ejeren af carpe diem er roland
darmanin, men er dog ikke i besiddelse af telefonnummeret på denne eller hans eller carpe
diems adresse, som walsteds og furunos advokater forgæves har eftersøgt, og han ved i øv-
rigt heller ikke noget nærmere om darmanins forhold til carpe diem. han har mødt roland
darmanin på hans virksomhed, s & d yachts ltd., malta. det er med roland darmanin, han
har aftalt, at han skal repræsentere carpe diem under denne retssag. aftalen herom er ind-
gået for længe siden - for nogle år siden - rettere: ”for vældig længe siden”. han har ikke væ-
ret i forbindelse med darmanin forud for hovedforhandlingen.
       det var ham selv, som begyndte at få bygget båden, men da det blev for dyrt, solgte
han, vist nok omkring 2000, han husker det ikke nærmere, båden til carpe diem. siden har
carpe diem for 850.000 € solgt båden til en englænder, vist nok tony kronk, han ved ikke
nærmere, heller ikke hvornår dette salg skulle have fundet sted. han kan ikke tage stilling
til, om de sagsøgtes advokater kan få salgsdokumenter vedrørende båden udleveret. han
har ganske vist hele tiden været kontaktmand mellem carpe diem og carpe diems advokat
under denne sag, advokat philip graff, men han er ikke gået videre til carpe diem med de
sagsøgtes anmodninger om udlevering af dokumenter og oplysninger.
       han mødtes med sonja og thorvald walsted i göteborg. båden blev besigtiget, og det
blev drøftet, hvad der manglede, og hvad der skulle installeres. på baggrund heraf frem-
sendte walsted en budgetpris på 4.220.000 dkk.
       da båden i sommeren 2002 ankom til walsted, var dækket i princippet færdigt og be-
klædt med kork, der lignede teaktræ. udefra fremstod båden som færdig. under dæk mang-
lede al beklædning og belysning, bortset fra selve armaturerne. dørken og grundstrukturen
var færdig. gæstekabyssen var færdigindrettet, herunder baderum og toilet. der var stort set
ingen kabler på båden ved ankomsten til walsted.
       han blev overrasket over omfanget af ekstraarbejderne under projektet, det var helt
væk fra, hvad han havde forestillet sig, og omkostningerne gik i vejret og tog en udvikling,
der langt oversteg det, som han havde forventet.
                                                -5-
       han blev bekymret, da prisen blev meget større end den oplyste budgetpris. han fik
ikke på forhånd oplyst størrelsen af ekstraomkostningerne. han var flere gange på værftet
under udførelsen af arbejderne, og han fik også sit eget skrivebord på værftet, hvor han
kunne opstille sin computer og kunne udprinte informationer og tegninger. han blev ikke i
detaljer, men i hovedspørgsmål inddraget i, hvor instrumenter til navigation og andet skulle
placeres.
       inden båden ankom til walsted, var han i forhandlinger med furuno vedrørende navi-
gationssystemet og placeringen af udstyret. det var ikke ham, der designede, hvor udstyret
skulle sidde. han lavede sin tegning af cockpittet efter samtale med værftet og steen bødker
fra furuno. han fik i den forbindelse at vide, hvordan skærmene mv. skulle placeres.
       walsted havde sagt, at båden ville være færdig et års tid efter ankomsten til værftet,
dvs. sommeren 2003. efter hans opfattelse arbejdede man ikke i særligt omfang på båden om
vinteren. han påtalte det flere gange og fik blot undvigende svar. han sejlede i februar 2004
fra walsted inden udførelsen af completion test. foreholdt udfyldte skemaer til completion
test dateret 18. december 2003 husker han dem ikke, men kan heller ikke sige, at han ikke har
fået dem. han kan således hverken be- eller afkræfte, at han har modtaget udkastene til
completion test.
       foreholdt, at han den 12. februar 2004, umiddelbart før afsejling, har skrevet under på
furunos teknikers gennemgang af det navigationsudstyr, som furuno havde leveret og in-
stalleret på båden, og dennes konstatering af, at alt fungerede, som det skulle, forklarer vid-
net, at han har deltaget i mange tests og muligt også sat en signatur på et papir, men at der
uanset dette var ting, der ikke fungerede.
       på sejladsen fra walsted mod kiel var elektriker graham thomson med ombord. væ-
sentlige dele af bådens teknik, herunder navigationsdelen, fungerede ikke. radaren virkede
dog, bortset fra, at den havde en positionsfejl på 200 m. han har ikke forstand på el, men for-
stod på elektrikeren, at det ikke fungerede korrekt. generatoren måtte ikke slukkes, hvilket
undrede ham, da bådens akkumulatorer skulle kunne dække behovet for strøm.
       kollisionen i kielerkanalen skyldtes, at et stort skibs propeller skubbede båden op mod
kanalens side. efter at have sat radaren fast igen sejlede de videre og fik dårligt vejr i nord-
søen, hvor det begyndte at storme. sigtbarheden var lig nul, da båden nærmede sig den en-
                                                -6-
gelske kanal, og der opstod brand i navigationssystemet, der gik ned. situationen blev alene
reddet takket være godt sømandskab.
      ved ankomsten til malta var der betydelige rustforekomster på båden. der var endvi-
dere problemer med lakarbejdet, der flere steder krakelerede.
thorvald walsted, direktør og medejer af walsted, har blandt andet forklaret, at han sammen
med sin søster og medejer af værftet, sonja walsted, besigtigede båden i göteborg. der blev
under besigtigelsen ikke givet nogen specifikation af, hvad der skulle installeres i båden. det
var endvidere ikke muligt for dem at lave en fuldstændig specifikation på blot 2-4 timers
gennemgang af båden og dens elektriske installationer.
      værftet fremsendte derfor en budgetpris på 4.220.000 kr. på færdiggørelsen af båden.
det blev i den forbindelse anført, at timetallet var skønnet, blandt andet fordi belastningsfak-
torerne for de installerede komponenter var ubekendte. der blev samtidig vedlagt skibs- og
bådebyggernes arbejdsgiverforenings almindelige betingelser vedrørende ombygningsar-
bejder, nyinstallation og reparation af lystfartøjer, som walsted siden midten af 1990-erne
har henvist til og vedlagt ved al nybygning og alle større reparationer af lystfartøjer.
      efter bådens ankomst til værftet i august 2002 forløb byggeprocessen som ”to skridt
frem og ét tilbage”. der var mange ønsker og tillæg fra roland johanssons side, og de stødte
undervejs ind i mange problemer, herunder tidligere arbejder, der ikke var udført korrekt,
og som derfor efter instruks fra roland johansson skulle udbedres. de havde fra starten po-
interet, at der var for lidt plads til plumming, dvs. vvs, slanger og kabler, og lugerne kunne
kun åbnes 60 grader, så de måtte også ændre dækslerne, for at man kunne få gasflasker ud.
dørken lå for dybt, og de måtte løfte den 10 cm for at få plads. alt skete efter aftale med ro-
land johansson, der efter diskussion også gik med til, at de gjorde hovedtavlen større og
byggede den op i 3 lag.
      roland var ca. hver 14. dag på værftet i 1-3 dage, hvor han boede i svendborg og del-
tog i byggemøder på kontoret og talte med elektrikere og andre om placering af forskellige
ting på båden. der var nogle ting, som han gik meget op i, og han leverede også tegninger til
visse dele af apteringen.
                                                -7-
       med hensyn til el-arbejdet skulle værftet generelt trække kablerne hen til de pågæl-
dende installationer. roland johansson skulle herefter selv lave diagrammer og manualer
vedrørende selve installationerne.
       på et tidligt tidspunkt i forløbet, blev han bekendt med, at roland johansson havde
valgt furunos navigationsinstrumenter. hans far drøftede placeringen af instrumenterne
med roland johansson, og der blev til formålet lavet en ”mock-up”, som viste højder og
vinkler, så man kunne se, om instrumentpanelet kom op over vinduerne og tog udsynet fra
disse. pladsen til instrumenterne var meget trang. om ventilationen til instrumenterne var
tilstrækkelig, afhang af det installerede udstyr og dets varmeafgivelse. furuno deltog ikke i
dette arbejde.
       på et tidspunkt fik han via en opringning eller fax besked på at prøvekøre motoren.
under prøvekørslen kom der vibrationer. motoren kunne efterfølgende ikke starte, og den
blev derfor sendt til caterpillar i esbjerg. det viste sig, at motoren var defekt pga. af vand-
indtrængning. da den pågældende motor var udgået af produktion, blev der efter aftale med
roland johansson isat en ny perkins motor.
       producenten havde ændret indholdet af lakken, således at den krakelerede efter et
stykke tid. han tilbød derfor at komme til malta og udbedre skaderne på betingelse af, at der
blev betalt à conto 500.000 kr., men dette tilbud blev aldrig accepteret. udbedring af lak-
arbejdet ville skønsmæssigt koste 60.000 kr.
       malerarbejdet var udført i holland. der var allerede i göteborg begyndende rustpro-
blemer, og den indvendige maling var meget dårlig. den eneste løsning var tage alt ud og
prime båden op på ny. dette var dog en meget bekostelig affære, som walsted derfor ikke
foreslog roland johansson.
       hydraulikken var allerede installeret ved besigtigelsen i göteborg, og værftet har der-
for intet ansvar for hydraulisk lækage.
       inden en båd forlader værftet, gennemføres en afleveringsforretning i form af en
completion test. han bad roland johansson, som havde de relevante specifikationer, om de
nødvendige oplysninger. på et byggemøde overrakte han personligt roland johansson ud-
kastet til completion test, men han fik aldrig udkastet retur med de ønskede specifikationer.
                                                 -8-
       der blev i göteborg drøftet en leveringstid på 1 år, men der blev ikke aftalt nogen spe-
cifik dato. han blev under byggeforløbet gjort bekendt med problematikken om maltas ind-
træden i eu, og der var hele tiden afsat fuldt mandskab til færdiggørelse af båden.
       pludselig meddelte roland johansson, at båden nu skulle sejles til malta. aftenen før
afsejlingen blev byggeregnskabet gennemgået på værftets kontor. roland johansson bekræf-
tede, at han ville betale 500.000 kr. ved ankomsten til malta.
       det ville skønsmæssigt have taget 8-12 arbejdsdage, inklusive testsejladser, at færdig-
gøre båden og gennemføre completion test.
steen bødker, direktør i furuno sverige ab, har blandt andet forklaret, at han i 2002 blev kon-
taktet af roland johansson, der forklarede om projektet og bad om forslag til udstyr i båden.
       roland johansson ville gerne have visse funktioner både inde i båden og på den ud-
vendige styreplads. indenfor skulle der i instrumentpanelet være plads til radarskærme, au-
topilot og radio. han fik oplyst bredden og højden på instrumentpanelet og fremsendte her-
efter to layoutforslag til roland johansson.
       det første forslag var baseret på et 10,4” display og det andet forslag på, at en blackbox
kunne placeres i serverrummet, således at man kunne få mere plads i instrumentpanelet,
hvor pladsen var trang. han fik ikke oplyst dybden og rumfanget på instrumentpanelet, og
han blev ikke spurgt om instrumenternes varmeudvikling. han havde endvidere ikke nogen
specifikationer herpå. furuno er ikke skibskonstruktør og har derfor ingen forudsætninger
for at vurdere omfanget af ventilation i et individuelt udformet instrumentpanel. furuno
rådgiver aldrig om varmeudvikling og ventilation. hvert enkelt stykke udstyr har sin egen
køling, men der skal være plads til, at varmen kan komme væk. han formodede, at værftet
designede instrumentpanelet i samarbejde med roland johansson.
       det var sædvanligt at placere udstyret som sket. det færdige resultat i båden ligner
hans reviderede forslag. det var meningen, at en tekniker fra sverige skulle med på turen til
kiel, men han véd ikke, om det blev tilfældet.
       han havde aldrig været ude for, at der opstod brand i navigationsudstyret. roland jo-
hansson ringede til ham fra holland og fortalte, at han den 26. eller 27. februar 2004 var gået
i nødhavn.
                                               -9-
graham thomson, elektriker/el-installatør i hybschmann marine elektro aps, har forklaret, at
der kun var få interimistiske el-installationer på båden ved ankomsten til walsted. det var
hans opgave at levere de nødvendige installationer.
      opgavens karakter skiftede undervejs, idet der løbende kom mange ønsker fra roland
johansson. de kunne gennemføres, men kun med besvær, da pladsen var trang.
      selve navigationsdelen og instrumenteringen stod furuno og steen bødker for sam-
men med roland johansson. han skulle blot trække kablerne og sørge for strøm. furuno
monterede selv deres udstyr. han var ikke involveret i spørgsmålet om instrumenternes
varmeudvikling, og han fik ikke nogen instruktioner herom. afprøvning og kontrol af ud-
styret blev foretaget af furuno i esbjerg.
      da roland johansson ville sejle af sted til malta, var båden ikke færdig. der resterede
mindst 10 arbejdsdage under forudsætning af, at de udestående arbejdsopgaver ikke blev
ændret. der kunne derfor ikke foretages sædvanlig afleveringsforretning vedrørende båden.
      han sejlede i to dage med roland johansson fra søby til kiel ad kielerkanalen. en af
roland johanssons venner – en elektriker – var med og skulle udfærdige el-tegninger, men
han blev så beruset undervejs, at han ikke var i stand hertil. sejladsen kunne på ingen måde
sidestilles med en testsejlads.
preben pedersen, elektroniktekniker i furuno sverige ab, har blandt andet forklaret, at han
havde til opgave at opstarte det udstyr, som furuno havde leveret til båden.
      der var udarbejdet en plan for, hvordan udstyret, som der var trukket kabler til, skulle
monteres på den begrænsede plads. han lavede en afprøvning af udstyret og udfærdigede
en rapport ved afslutningen af arbejdet. konklusionen var, at alt tilsyneladende fungerede
som det skulle. roland johansson var til stede under afprøvningen af udstyret og skrev un-
der på rapporten med denne konklusion.
      han blev senere sendt til holland, idet man havde fået melding om, at der havde været
brand ombord på båden. ved ankomsten kunne han ikke konstatere, at der havde været
åben ild, da det efterlader tydelige spor i form af sod- og lakskader. men der var tydeligvis
kabler, der var smeltet. det var vanskeligt at afgøre baggrunden herfor. der var også andre
kabler, hvor instrumenterne ikke fungerede på grund af manglende forbindelse eller beska-
digelse.
                                                        - 10 -
      han rengjorde stedet og trak nye kabler. han fjernede den switch, hvorpå det smeltede
kabel var monteret, og fik derved fjernet en del af varmeudviklingen fra instrumentpanelet.
syn og skøn
der har under sagen fra den 1. til 3. november 2005 været foretaget syn og skøn vedrørende
båden på malta ved skibs- og bådekonsulent john kristensen og marineelektroingeniør jan
overballe. af skønserklæringerne fremgår blandt andet følgende (besvarelsen i kursiv):
      ”1.1
      er kontakter (nævn gerne antal kontakter), installeret i overensstemmelse med forskrifter,
      herunder ce regler om at hver kontakt skal være mærket med tekst eller symbol?
      83 automatsikringer er kun mærket med nummer. 7 automatsikringer for 12v system er også
      mærket med tekst. 25 kontakter er mærket nr. 1-25, samt, interimistisk, med tape tillige mærket
      med tekst.
      1.2
      er montering af ledninger/kabler overskuelig og hensigtsmæssig?
      ikke overalt.
      kunne ledninger/kabler være lagt mere ordentligt?
      ja (det kan de altid).
      er koblinger udført håndværksmæssigt korrekt?
      for det meste. dog kunne det konstateres, at der var anvendt uhensigtsmæssigt presseværktøj til
      kontaktpresning af visse terminaler.
      bemærk for eksempel om:
      a) der er flere ledninger sammenkoblede?                                ja, flere steder.
      b) manglende eller fejlagtige monteringsstifter/bøjler?         ja nogle steder, primært i 24v
      centralen.
      c) manglende fastgørelse?                                               ja, enkelte steder.
      d) koblinger der ikke er lovlige til maritimt brug?             nej. der fandtes ikke steder hvor
              ledninger blot var viklet om terminalstudser.
      e) ukorrekt/manglende mærkning?                                         ja, flere steder.
      1.3
      hvor er hovedafbryder til motor og el-system placeret?
      er placeringen nødvendig eller kunne den med fordel have været placeret andetsteds? er
      det markeret hvor hovedafbryder sidder.
      hovedafbryder til motor er placeret bag motorbatteriet. det findes ikke hovedafbryder til el-system!
      hovedafbryder til motor og generator kunne med fordel have været bragt foran batteri til genera-
      tor. herved kunne man se hovedafbrydernes position on/off, og markering. markering for hovedaf-
      bryder findes, men er ej direkte læselig pga. placering.
      …
      1.7
      syns- og skønsmanden bedes vurdere omfanget af korrosion på båden, og bedes, om mu-
      ligt, angive årsagen hertil.
      på en 7 år gammel båd må det antages, at der er korrosion. adskillige steder kunne der dog konsta-
      teres uheldigt materialevalg vedr. sammensætning af stål og sort jern.
                                                   - 11 -
…
3
kan de af [walsted] foretagne el-installationer anses som fagligt forsvarligt, hensigts-
mæssigt og professionelt udført?
nej.
4
er alle tilslutninger udført sikkerhedsmæssigt forsvarlig? kun el, ikke søsikkerhedsmæs-
sigt.
nej.
4a
i benægtende fald bedes syns- og skønsmanden beskrive, hvori sådanne uforsvarligheder
består, og konsekvensen af sådanne uforsvarligheder.
f. eks. er landstrømstilslutningen foretaget uden mulighed for frakobling af landstrømsforsynin-
gen om bord, og tilslutningen er desuden foretaget med kabeldimension, der kun er godkendt til
det halve af den belastning, som stikproppen og stikkontakten kan afgive.
skal landstrømstilslutningen afbrydes, må dette ske på land, hvilket kan være kritisk i en nødsitua-
tion, og belastes kablet udover sin mærkestrøm, kan det medføre utilladelig opvarmning af kablet,
hvilket tydeligvis har forekommet, at skønne efter misfarvninger af kablet. ligeledes er lednings-
dimensioner 230v central ikke afpasset belastningen, idet der er anvendt for lille ledertværsnit til
bl.a. generator.
tilslutning af batteribank til forbrug er ikke udført med anvendelse af batteriafbryder, men kun
med anvendelse af sikringer, som kræver værktøj til adskillelse. i en kritisk situation kan forsynin-
gen således ikke afbrydes hurtigt. dette er særlig uheldigt her, idet opbygningen af el-panelet er
uoverskueligt, og mærkningen mangelfuld og fejlbehæftet.
tilslutning af sikkerhedsudrustning, som for eksempel el-lænsepumper, er ikke entydigt, hvilket
betyder at drift af el-lænsepumper er afhængig af at en sikring til andet formål er intakt (sty-
restrømssikring).
5
hvad er konsekvensen af, at diodebroen går løs, henset til at der er installeret 2 x 480
amperetimer i båden?
der kan påføres nominelt 24 volt på bådens skrog. det vil sige, at skroget ikke længere vil være po-
tentialfrit. hvis der samtidig opstår en fejl til bådens stel, et andet sted ombord, vil der kunne op-
stå en fejlstrøm af betydelige værdier, indtil forsikring smelter.
6
er der installeret jordfejlsafbryder, d.v.s. afbryder som aktiveres, hvis der f.eks. er per-
sonkontakt mod strømførende elementer?
hvad er konsekvensen af evt. manglende installation?
nej. såfremt der måtte opstå en fejl i installationen, der medfører, at metalliske dele kommer under
spænding, vil en velfungerende jordfejlsafbryder afbryde forsyningen. uden jordfejlsafbryder vil
de metalliske dele, der er fejlramte, komme under spænding med berøringsfare til følge. der er dog
installeret en skilletransformer, som delvis ekstrabeskyttelse ombord.
7.
virker de af [furuno] installerede apparater?
alt navigationsudstyr fungerer. kameraer fungerer ikke.
8.
er el-systemet generelt hensigtsmæssigt og korrekt udført/projekteret?
nej, som projekt er kun fremlagt en foreløbig udstyrsliste, uden specifikationer.
…
9
skønsmanden bedes oplyse, om det af [furuno] leverede udstyr fungerer forskriftsmæs-
sigt på nuværende tidspunkt.
                                                  - 12 -
navigationsudstyr fungerer. sat c system fungerer angiveligt, men pga. manglende adgangsko-
de/registreringsnummer, blev der ikke etableret kontakt til noget netværk. ingen kameraer funge-
rer.
…
13a
syns- og skønsmanden bedes, i det omfang det er muligt, vurdere hvilke omkostninger,
der kan henføres til leverancer og arbejder, udført af hhv. furuno og walsted.
omkostninger til udbedring af kamera-funktioner, gentilslutning af nti-box, evt. nye antenne-
kabler i båden samt evt. forbedret mærkning af kabler kan henføres til furuno. resten til walsted.
14
skønsmanden bedes oplyse, om det er nødvendigt at foretage en udskiftning af el-
systemet, samt udtale sig om hvorvidt omkostningerne ved en udskiftning står i et rime-
ligt forhold til det, der opnås ved en udskiftning.
en ændring og supplering af el-installationen er nødvendig for at komme de sikkerhedsmæssigt
uforsvarlige tilslutninger til livs. endvidere må en ombygning af el-centraler være nødvendig af
hensyn til overskuelighed, ligesom udarbejdelse af el-skemaet er nødvendig, med henblik på senere
servicering. omkostningerne herved står i et rimeligt forhold til gevinsten, bådens øvrige kvalite-
ter taget i betragtning.
…
16.
skønsmanden bedes oplyse, hvem der har designet elinstallationer på båden. er dette
sket forskriftsmæssigt, og er installationerne i overensstemmelse hermed, og forskrifts-
mæssigt?
designet af ejer og graham thomson. der er ikke offentlige krav til el-installationer i lystfartøjer
som [båden]. da fartøjet er bygget i holland i 1998, og nu registreret i malta, er der ingen offent-
lige krav om el-installationer fra søfartsstyrelser, men det er der fra iec normer (elektrikerrådet).
17
skønsmanden bedes oplyse, hvem der har designet de indretninger, hvor de af [furuno]
leverede udstyr er installeret.
ejer har designet og bestemt placering. walsted har bygget navigationsbordet.
18
skønsmanden bedes oplyse hvorvidt der ved indretningen af disse steder er taget for-
skriftmæssigt hensyn til den varmeudvikling, som kommer fra det leverede udstyr, og
andet udstyr, der måtte være installeret sammen hermed.
varmeudvikling fra de to tft-skærme er tilsammen ca. 170w. varmeudviklingen fra el-
centralerne under tft-skærme er ca. 200-300w ved 50 % belastning.
denne varme, i alt ca. 400-500 w, kan ikke ledes bort, som indretningen er nu, idet skabets over-
flade kun kan optage ca. 1/3 af denne varme. (ønskes temperaturen sænket f.eks. 20 grader c, vil
det kræve en massestrøm på ca. 44 m3 luft pr. time, ved den nævnte varmeudvikling).
…
20
udgår, men besvares for forståelsen. skønsmanden bedes på baggrund af billede 13 oply-
se, hvilke kabler, der er smeltet, og om årsagen hertil. såfremt sammensmeltningen skyl-
des flere forhold, bedes disse beskrevet, og skønsmanden bedes oplyse om et forhold kan
betragtes som hovedårsagen til sammensmeltningen.
kablet til nti enheden er angiveligt smeltet. dette har medført, at omkringliggende kabler ligele-
des er smeltet.
årsagen må være en kortslutning i stikket til spændingsforsyning af enheden. kortslutningen kan
være opstået ved varmeudvidelse, eller ved en dårlig loddeforbindelse i stikket. kablet skulle angi-
veligt være et 2 x 1,5 mm2 forsyningskabel, der ikke er velegnet til montering i et så lille tilslut-
ningsstik. selv en "lille" 6a sikring ville måske ikke være aktiveret herved! (muligvis sikret med
                                                    - 13 -
16 a).
…
21.2
eventuelle lækager hvor vand kan trænge ind, og konsekvenser heraf, bedes beskrevet.
der kunne observeres lækager ved dækslugen i forkabinen, og i mellemgangen. endvidere ved vin-
due i sb. side i dækshuset, og tætningslister i vinduet i bb. side agter.
21.3
det bedes vurderet om lak arbejde og andre "kosmetiske" forhold er korrekt og hånd-
værksmæssigt udført.
lakken på bb. agterskot krakelerede. lakarbejdet på bb. rufside og dækshus krakelerede. lakarbej-
det på salonbordet ved pantry krakelerede. køjefronten løs i forkabinen. dør til toilet for, lakskadet
og binder.
21.4
placering af impeller bedes beskrevet og forhold, herunder ved udskiftning omkring ud-
skiftning bedes detaljeret herunder om placeringen er sikkerhedsmæssig forsvarlig.
det kræver en ændring af motorkonstruktionens opbygning, og ved en sådan vil garantien bort-
falde.
det er en stor (volumen) motor, i et lille motorrum. en evt. ændring af impellen skulle have været
udført inden motoren blev installeret, og i samråd med leverandør/fabrikant.
…
21.6
lækager i det hydrauliske system bedes beskrevet.
der er lækage i systemet, et eller andet sted under dørken (kan ikke lokaliseres ved syns- og skøns-
forretningen da det kræver en fuldstændig demontering af hele dørksektionen og med evt. apte-
ring). det kan evt. blot være en bespænding/samlermufte, der ikke er tæt. det må stamme fra selve
hydraulik-installationen. på forskot i motorrum er der en mindre lækage ved en muffesamling i et
hydraulikrør. fejlen må tilskrives installationen/monteringen. ude under agterdæk var der et hy-
draulikrør, der var læk i/ved en samling. stammer fra installationen/monteringen.
…
23
endvidere bedes skønsmændene så vidt det er muligt, oplyse årsagen til forefundne fejl
og/eller mangler, herunder om de beror på fartøjets tilstand forud for de af de sagsøgte
udførte arbejder eller på usædvanlige forhold om bord.
de i det reviderede syns- og skønstema omhandlede spørgsmål beror på en uheldig tilrettelæggel-
se/opbygning af såvel skrog, motorinstallation, hydraulikinstallation, rigmontering, apteringsop-
bygning mv., og er udført efter mange ændringer i hele den oprindeligt aftalte opbygning, på
grundlag af ejers mundtligt fremsatte ønsker, er meget blevet stuvet ind/ned, så det er vanskeligt,
og nogle steder umuligt, at inspicere og evt. reparere. alene i fartøjets motorrum er det umuligt at
foretage almindeligt tilsyn.
en del af installationerne virker udført som en "hovsa-løsning", hvor man ikke har villet ændre på
en evt. aptering, for at få bedre tilkomst, eller ændret på f.eks. søventilers placering.
24
endvidere bedes det oplyst, hvorvidt forefundne fejl, og eller mangler, sædvanligvis ville
være blevet konstateret og afhjulpet/ udbedret ved prøvesejlads og completion test.
nogle af de nævnte fejl kunne være konstateret ved en grundig og effektiv testsejlads i lidt hårdt
vejr over 3-4 dage, inden levering/afsejling.
25
kan [båden] anses som sødygtig?
ja.
da fartøjet er bygget i holland, i 1998, nu indregistreret i malta, og fartøjet samtidig ikke er un-
                                                         - 14 -
       der klassifikation som f. eks. norsk veritas, lloyd, germanske lloyd, bureau veritas, america bu-
       reau shipping, er der ingen krav til carpe diem ud over almindelige søkrav for lystbåde under 24
       meter, der indeholder, at det skal kunne manøvrere, have godkendte lanterner, og kunne give lyd.
       …
       27
       syns- og skønsmanden bedes, jf. bilag 4, vurdere rimeligheden af omfanget af det antal
       timer, [walsted] har baseret sine regninger til ejeren af [båden] på.
       ved syns- og skønsforretningen udbad undertegnede sig en mere udspecificeret oversigt, hvilket
       blev noteret og accepteret af samtlige deltagere, idet bilag 4 ikke kunne danne grundlag for en fag-
       lig forsvarlig besvarelse.
       28
       såfremt syns- og skønsmanden ikke anser antallet af timer for rimeligt, bedes syns- og
       skønsmanden vurdere et rimeligt timeforbrug under hensyntagen til bådens størrelse og
       indretning, bådens stand ved ankomsten til [walsted].
       undertegnede har fra [walsted] modtaget komplet edb udskrift over det forbrugte antal mande-
       timer (18 mandeår). edb udskrifter er udfærdiget med det enkelte stykke arbejde, den enkelte
       medarbejders initialer, og den enkeltes tidsforbrug pr. stk. arbejde/dag. endvidere en specifikation
       over aftalt arbejde med ændring for det enkelte.
       i alt er der 104 punkter, der var aftalt iflg. denne specifikation, og der var formuleret større og
       mindre ændringer, efterhånden som arbejdet bliver udført. der er således ændringer på 76 af 104
       aftalte punkter. ved en nøje gennemgang af det fremsendte, og det ved syns- og skønsforretningen
       konstaterede og observerede, samt det af undertegnede optalte antal timer, i alt 24.356, må dette
       betegnes som værende et acceptabelt timeforbrug. meget for en normal apterings- og installations-
       opbygning i et fartøj som [båden], men normalt med alle de ændringer der har været.
       …”
parternes synspunkter
carpe diems advokat har gjort gældende, at der i medfør af ef-domskonventionens artikel 5,
nr. 1, er værneting i danmark for erstatningskravet mod det svenske selskab furuno. det er i
den forbindelse ikke afgørende, at malta, hvor carpe diem har hjemsted, ikke ved sagens
anlæg var part i ef-domskonventionen.
       kontraktgrundlaget mellem parterne er fastlagt ved walsteds meddelelse af 21. marts
2002 om budgetpris. ”almindelige betingelser vedrørende ombygningsarbejder mv.” var ik-
ke vedlagt og er ikke en del af kontraktgrundlaget.
       det er, uanset syns- og skønsrapporten, op til retten at afgøre, om walsted har foreta-
get overfakturering. ved den vurdering skal der blandt andet tages hensyn til kvaliteten af
walsteds arbejde.
       af syns- og skønsrapportens besvarelse af spørgsmål 14 fremgår blandt andet, at ”en
ændring og supplering af el-installationen er nødvendig for at komme de sikkerhedsmæssigt
                                                   - 15 -
uforsvarlige tilslutninger til livs.” thorvald walsted har endvidere erkendt, at der er lakska-
der. herudover er der i syns- og skønsrapporten blandt andet konstateret skader i form af
rust, lækager og uhensigtsmæssig placering af impeller i bådens motor.
       endelig har hverken walsted eller furuno forklaret overophedningen og varmeudvik-
lingen i navigationssystemet. den eneste forklaring er, at der ikke var tilstrækkeligt med
ventilation og luft, hvilket walsted og furuno efter carpe diems opfattelse i fællesskab må
være ansvarlige for.
       sammenfattende er det godtgjort, at der var mangler ved båden, og walsted og furuno
må som professionelle leverandører være ansvarlige herfor. det bestrides, at walsted har
fraskrevet sig ansvaret for manglerne ved udstyret.
       roland johansson har på vegne carpe diem reklameret rettidigt. walsted har tillige
haft rig lejlighed til at rejse til malta og afhjælpe manglerne.
       der er hos walsted samlet udført arbejder for ca. 11 mio. kr., hvortil der skal lægges de
udgifter, som carpe diem selvstændigt har afholdt. en kontraktmæssig båd ville dermed
have haft en samlet værdi på ca. 20 mio. kr. på trods heraf er båden ifølge roland johanssons
forklaring solgt for ca. 6 mio. kr.
       walsteds selvstændige krav er udokumenteret og bestrides i sin helhed.
walsteds advokat har indledningsvis bemærket, at roland johansson som skibsfører efter sø-
loven påtog sig ansvaret for skibets sødygtighed ved at afsejle med båden.
       roland johansson har ikke bestridt, at han sammen med budgetprisen modtog de
”almindelige betingelser vedrørende ombygningsarbejder m.v.” det gøres derfor gældende,
at disse er en del af kontraktgrundlaget, og at betingelserne i øvrigt er udtryk for almindelig
kutyme.
       walsted har i kontraktgrundlaget udtrykkeligt taget forbehold for instrumenternes
varmeudvikling. det fremgår blandt andet heraf, at carpe diem selv skal levere udstyr, ma-
nualer og tegninger.
       syns- og skønsrapporten godtgør, at walsteds timeforbrug er rimeligt, og at der ikke
foreligger mangler ved båden, som walsted er ansvarlige for.
       udbedringsomkostningerne for lakskaderne kan højst opgøres til 60.000 kr. walsted
tilbød afhjælpning af lakskaderne, men carpe diem accepterede ikke dette tilbud.
                                               - 16 -
        carpe diem har hverken godtgjort ansvarsgrundlag eller tab, og grundbetingelserne
for erstatning er derfor ikke opfyldt. det er endvidere ikke godtgjort, at carpe diem ved vi-
deresalg af båden har lidt noget tab, allerede fordi salgsaftalen med oplysning om salgspri-
sen trods provokation herom ikke er fremlagt.
        der er udvist betydelig egen skyld fra carpe diems side. roland johansson sejlede bå-
den til malta, inden den var færdiggjort, idet der endnu manglede 10 dages arbejde, og idet
han og carpe diem herved afskar walsted fra at få gennemført sædvanlig afleveringsforret-
ning i form af completion test, herunder med afhjælpning af forefundne mangler og fejl.
roland johansson og carpe diem må herved have påtaget sig den fulde risiko for eventuelle
mangler og fejl ved båden, idet disse ville være opdaget og afhjulpet i forbindelse med den
ønskede sædvanlige afleveringsforretning, omfattende prøvesejladser, completion test, og
afhjælpning. herved har carpe diem bragt sig i fordringshavermora og må selv bære alle
følger heraf.
        walsteds selvstændige påstand om betaling af 629.403 kr. bygger på den udstedte fak-
tura for arbejde udført efter regning. den skal derfor betales, jf. princippet i købelovens § 5.
carpe diem ved roland johansson har da også uden indsigelse betalt alle tidligere fakturaer.
furunos advokat har gjort gældende, at der ikke er værneting i danmark for sagen mod furu-
no, og at sagen derfor skal afvises. ef-domskonventionens artikel 5, nr. 1 finder ikke anven-
delse, idet sagen vedrører et erstatningskrav, ligesom malta, hvor carpe diem har hjemsted,
ikke er part i ef-domskonventionen.
        subsidiært må furuno frifindes, idet der ikke var mangler ved det furunos arbejde.
dette er dokumenteret ved den test, som preben pedersen gennemførte den 12. februar 2004,
som viste, at alt fungerede, som det skulle, hvilket som roland johansson ved sin underskrift
godkendte med virkning for carpe diem. også syns- og skønserklæringen dokumenterer
dette. det afgørende tidspunkt for, om der var mangler, er leveringstidspunktet, og det for-
hold, at carpe diem ved at lade båden afsejle til malta afskar gennemførelsen af den ønske-
de sædvanlige afleveringsforretning må i øvrigt medføre, at carpe diem har fortabt enhver
ret til at gøre mangler gældende.
        selve indretningen af instrumentpanelet er roland johanssons og dermed carpe
diems ansvar.
                                                 - 17 -
sø- og handelsrettens afgørelse
carpe diems krav mod furuno findes at være et krav om erstatning i kontrakt, jf. ef-
domskonventionens artikel 5, nr. 1, sammenholdt med artikel 53, stk. 1, hvorefter en juridisk
person, der har hjemsted på en kontraherende stats område, kan sagsøges ved retten på det
sted, hvor forpligtelsen er opfyldt eller skal opfyldes. domskonventionen, som danmark til-
trådte i 1986, jf. lov nr. 325 af 4. juni 1986 om ef-domskonventionen, har fra den 1. januar
1999 tillige haft virkning for sverige, jf. bekendtgørelse nr. 152 af 18. marts 1999. herefter, og
idet furunos forpligtelse efter aftalen med carpe diem er eller skulle være opfyldt i dan-
mark, har retten kompetence til at påkende sagen, jf. retsplejelovens § 247, stk. 1, sammen-
holdt med § 2, stk. 1, i lov om ef-domskonventionen, artikel 5, nr. 1, og artikel 53, stk. 1, i
domskonventionen og konventionen af 29. november 1996 om bl.a. sveriges tiltrædelse af
domskonventionen, sammenholdt med den ovennævnte bekendtgørelse. det er uden be-
tydning for spørgsmålet om, hvorvidt furuno kan sagsøges i danmark efter denne bestem-
melse, om sagsøgeren har bopæl i en konventionsstat eller et tredjeland.
       det lægges efter bevisførelsen til grund, at carpe diem ved roland johansson anmo-
dede walsted om at udføre apteringsarbejderne på båden i regning og uden aftale om nogen
fast leveringsdato alene på grundlag af walsteds skønnede budgetpris på 4.220.000 kr. med
tilhørende specifikationer. på tilsvarende måde blev der indgået mundtlig aftale om levering
af materiel og installation heraf fra furuno.
       det var ikke i bilagsfortegnelsen til walsteds budgetpris angivet, at skibs- og både-
byggernes arbejdsgiverforenings almindelige betingelser vedrørende ombygningsarbejder,
nyinstallation og reparation af lystfartøjer var vedlagt. der er herefter ikke grundlag for at
anse disse almindelige betingelser for vedtaget mellem parterne, bortset fra sådanne vilkår
heri, som må anses sædvanemæssige.
       det lægges endvidere efter forklaringerne og i overensstemmelse med syns- og skøns-
erklæringens svar på spørgsmål 28 til grund, at roland johansson på vegne carpe diem lø-
bende bestilte større og mindre ændringer, efterhånden som arbejdet skred frem. syns- og
skønsmændene har gjort op, at der var bestilt ændringer på 76 ud af 104 aftalte punkter, og
har efter en gennemgang af båden, sammenholdt med specifikationerne af timeforbruget,
                                               - 18 -
fundet, at det antal timer, som de har optalt, i alt 24.356, er et acceptabelt timeforbrug, der
må anses for normalt med alle de ændringer, der havde været, i forbindelse med apterings-
og installationsopbygning i et fartøj som det omhandlede. der er således intet grundlag for
at antage, at walsted og furuno skulle have faktureret flere timer end dem, der er anvendt,
og carpe diem skal derfor betale det herfor fakturerede beløb, jf. også princippet i købelo-
vens § 5, således at walsteds selvstændige påstand over for carpe diem tages til følge, idet
der dog ikke findes grundlag for at tilkende procesrente fra et tidligere tidspunkt end kra-
vets fremsættelse i retten den 26. maj 2005.
       forud for sin bratte afsejling med båden i februar 2004, som skete inden bådens fær-
diggørelse og inden afholdelse af den ønskede sædvanemæssige afleveringsforretning, hav-
de roland johansson sammen med preben pedersen underskrevet erklæringen af 12. februar
2004, hvorefter de dele, som furuno havde leveret og installeret, var efterprøvet og fungere-
de, som de skulle.
       det lægges i overensstemmelse med thorvald walsteds forklaring, som roland jo-
hansson ikke har taget afstand fra, til grund, at han har overgivet roland johansson skema-
erne til completion test, men at roland johansson ikke har udfyldt dem, og at roland jo-
hansson således på egen hånd, trods viden om, at der stadig manglede 10 dages arbejde på
båden, og at walsted ønskede den afleveringsforretning med prøvesejlads og efterfølgende
rettelse af eventuelle mangler, som må anses for sædvanemæssig i forbindelse med en leve-
rance som den foreliggende, blot afsejlede i februar 2004 med kurs mod malta for at få båden
indregistreret dér inden maltas tiltræden af den europæiske union for, at carpe diem kun-
ne opnå den hermed forbundne økonomiske fordel i form af lavere afgift.
       syns- og skønserklæringen blev endvidere afgivet 1½ år senere, efter at roland johans-
son under sin sejlads til malta havde haft en kollision med båden i kielerkanalen, og efter at
der havde været brand i det elektriske anlæg, som dog ikke blev nærmere undersøgt af f.eks.
en surveyor. i det tidsrum på 1½ år, der gik indtil syns- og skønsmændenes besigtigelse,
havde båden endvidere sejlet rundt i bl.a. middelhavet, således at bådens fremtræden under
syns- og skønsforretningen vanskeligt kan tages som udtryk for dens fremtræden på det
tidspunkt, hvor roland johansson sejlede den væk fra værftet. det bemærkes i øvrigt her-
ved, at de mangler, som kunne forefindes ved korrosion (spørgsmål 1.7), impelleren
(spørgsmål 21.4) og lækager ved det hydrauliske system (21.6), faldt uden for de arbejder,
                                               - 19 -
som walsted og furuno havde stået for, og med hensyn til elinstallationerne konstaterede
syns- og skønserklæringen (spørgsmål 16), at roland johansson selv havde været med til at
designe elinstallationerne på båden og selv havde bestemt placeringen af furunos udstyr,
som walsted havde bygget navigationsbordet i overensstemmelse med, idet roland johans-
son havde godkendt dette på grundlag af en mock-up.
      carpe diem findes ved at have godkendt furunos leverance og ved at afskære walsted
fra at gennemføre den ønskede sædvanemæssige afleveringsforretning og herunder fra at
afhjælpe eventuelle mangler at have afskåret sig fra senere at påberåbe sig eventuelle mang-
ler ved båden over for furuno og walsted. walsted og furuno skal derfor frifindes for carpe
diems påstand.
      der er herefter ikke anledning til at tage stilling til de friholdelsespåstande, som wal-
sted og furuno har nedlagt over for hinanden.
      carpe diem skal i sagsomkostninger til walsted betale 165.420 kr., heraf 15.420 kr. til
dækning af retsafgift og resten til dækning af advokatbistand, og til furuno 75.000 kr. til
dækning af advokatbistand. sagsomkostningerne er fastsat under hensyn til sagens værdi,
karakter og forløb, herunder afholdelsen af syn og skøn på malta.
                              thi kendes for ret
carpe diem yachts ltd. skal inden 14 dage til a. walsteds baadeværft a/s betale 629.403 kr.
med procesrente fra den 26. maj 2005.
      a. walsteds baadeværft a/s og furuno sverige ab frifindes.
      carpe diem yachts ltd. skal i sagsomkostninger inden 14 dage fra denne doms afsigel-
se betale 165.420 kr. til a. walsteds baadeværft a/s og 75.000 kr. til furuno sverige ab. sag-
somkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8.
            per jørgensen                 michael b. elmer                ejgil kromann
                                           (retsformand)
         - 20 -
               (sign.)
           ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
p.j.v. sø- og handelsretten, den
