retten i herning
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 5. januar 2016 i sag nr. bs 3-110/2014:
bente damgaard andersen
hjortmosevej 3, no 6950 ringkøbing
og
svend aage damgaard andersen
hjortmosevej 3, no
6950 ringkøbing mod
nørhede-hjortmose vindudvikling aps
kirkemarken 7
6950 ringkøbing
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag er anlagt den 4. februar 2014.
sagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgerne, bente damgaard andersen og svend aage
damgaard andersen, i medfør af § 6 i lov om fremme af vedvarende energi (ve-loven) og på
grundlag af de naboretlige regler om erstatning, når tålegrænsen er overskredet, har krav mod
sagsøgte, nørhedehjortmose vindudvikling aps, ud over det beløb på 200.000 kr., som
taksationsmyndigheden har udmålt efter § 6 i ve-loven, som følge af at sagsøgte, nørhede-
hjortmose vindudvikling aps, har opstillet 22 vindmøller i området.
sagen er behandlet i forbindelse med sagerne bs 3-101/2014, bs 3-102/ 2014, bs 3-
103/2014, bs 3-104/2014, bs 3-105/2014, bs 3-106/2014, bs 3-107/2014, bs 3-109/2014,
bs 3-111/2014, bs 3-112/2014 og bs 3-145/ 2014, hvor ejerne af andre ejendomme ligeledes
har anlagt sag mod nørhede-hjortmose vindudvikling aps med påstand om, at der ikke ved
taksationsmyndighedens afgørelse er ydet fuld betaling for værditabet, og at der yderligere
kan kræves erstatning efter naboretlige regler.
sagsøgerne bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen har nedlagt
påstand om, at sagsøgte nørhede-hjortmose vindudvikling aps, til sagsøgerne skal betale
200.000 kr. med procesrente fra 4. februar 2014 til betaling sker.
sagsøgte nørhede-hjortmose vindudvikling aps har nedlagt påstand om frifindelse.
subsidiært har nørhede-hjortmose vindudvikling aps nedlagt påstand om hjemvisning til
taksationsmyndigheden.
                                                - 2 -
bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen har overfor den subsidiære
påstand nedlagt påstand om afvisning, subsidiært at påstanden om hjemvisning af sagen til
taksationsmyndigheden ikke tages til følge.
oplysningerne i sagen
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har i området nørhede og hjortmose ultimo 2013
opført 22 vestas vindmøller, der hver er angivet at være 149,90 meter høje. vindmøllerne er
opstillet i to parallelle rækker med 11 vindmøller i hver. afstanden mellem møllerne i
rækkerne er ca. 350 meter, og afstanden mellem rækkerne er ca. 475 meter. samlet set
strækker rækkerne sig over ca. 3,5 km. vindmøllerne er ens i udformning.
den 20. november 2012 vedtog ringkøbing-skjern byråd forslag til lokalplan nr. 283 for et
område til vindmøller ved nørhede til hjortmose. lokalplanen gjorde det muligt, at udskifte
de eksisterende to vindmøllegrupper med hver tre vindmøller med totalhøjde lige under 100
meter med en samlet kapacitet på 10,5 mw i nørhede og hjortmose, og i stedet opsætte i alt
22 vindmøller i to lige rækker med en totalhøjde på hver af de nye vindmøller på op til 149,90
meter. der blev endvidere mulighed for at opføre et besøgscenter i tilknytning til
teknikbygningen på transformatorstationen. for at overholde afstandskrav fra vindmøllerne til
naboboliger ved projektet blev der nedlagt 12 boliger. der havde været gennemført to
forudgående debatfaser for projektet, den sidste fra 21. december 2011 til 12. januar 2012.
forslag til tillæg nr. 14 til kommuneplan 2009-2012, ringkøbing-skjern kommune med
tilhørende vvm-redegørelse og miljørapport samt lokalplan nr. 283 for et område til
vindmøller ved nørhede til hjortmose var fremlagt i offentlig høring perioden 29. juni 2012
til 6. september 2012.
i offentlighedsfasen kom der fra borgerne bemærkninger fra 43 husstande, derudover
indsigelser fra en underskriftsindsamling fra 120 husstande, og 10 bemærkninger fra berørte
myndigheder og foreninger. af lokalplanen fremgår følgende herom:
       "konsekvenser af høringer
       det er byrådets vurdering, at projektet er tilstrækkeligt belyst. byrådet finder herefter
        ikke, at der i offentlighedsfasen er fremkommet bemærkninger, der medfører behov for
        at foretage yderligere vurderinger og undersøgelser.
       ...
       der er tale om et stort vindmølleprojekt som vil give en væsentlig påvirkning af det
        omgivende landskab. vindmølleparken vil opleves som markant og dominerende, og i
        nærzonen vil der være mange steder hvor møllerne fylder størstedelen af synsvinklen.
        men det vurderes at landskabet har en robusthed der vil kunne rumme et projekt af
        denne størrelse. vindmølleområdet er placeret i landskabet så det hverken er i konflikt
        med nationale- eller internationale beskyttelsesinteresser.
       ..."
det er i lokalplanen anført, at det fremgik af vvm-redegørelsen og miljørapporten, at kravene
for støj var overholdt ved alle naboer. kommunen krævede i lokalplanen, at der blev foretaget
en støjmåling af møllerne ved først givne lejlighed, hvor vindforholdene svarede til kravene i
støjcirkulæret fra december 2006, senest 3 måneder efter at møllerne var idriftsat.
støjmålingerne skulle udføres som beskrevet i støjcirkulæret. kommunen krævede desuden,
                                                - 3 -
at der blev opsat skyggestop, så ingen nabobeboelser blev påført skyggekast i mere end 10
timers reel skyggetid beregnet ud fra gennemsnitlige vejrforhold.
ved opsætning af de nye møller ved nørhede til hjortmose blev de seks vindmøller, som var
placeret inden for samme rammeområde, taget ned.
på et kortbilag fra vvm-redegørelsen og miljørapport fra maj 2012 vedrørende "vindmøller
ved nørhede til hjortmose" (herefter vvm-redegørelsen) er vindmøllernes beliggenhed
indtegnet og møllerne er nummereret m1 til m22. det er ved en linje indtegnet, hvor der er en
kilometer i afstand fra møllerne. bente damgaard andersen og svend aage damgaard
andersens ejendom ligger indenfor denne en kilometers linje i en afstand af 666 meter fra
nærmeste vindmølle, som er m22.
af vvm-redegørelsen fremgår følgende:
      "forord
      ...
      i redegørelsen er det påvist, beskrevet og vurderet, hvordan anlægget direkte og
      indirekte vil påvirke mennesker, fauna, flora, jordbund, vand, luft, klima, landskab,
      materielle goder og kulturarv, samt samspillet mellem disse faktorer. de 22 vindmøller
      vil primært have en stor visuel effekt både i nærområdet og på større afstande sammen
      med de øvrige vindmøller omkring ringkøbing. desuden vil der være konsekvenser ved
      de nærmeste naboer med støj og skyggekast.
      ...
      1. indledning
      ...
      i område 5 og 7 står der i dag tre vindmøller på hver 1,75 mw med totalhøjde lige
      under 100 meter. vindmøllerne er opstillet i to ligesidede trekanter. ved realisering af
      de nye vindmøller vil de seks eksisterende blive fjernet.
      ...
      at totalhøjden til øverste vingespids maksimalt er 149,90 meter skyldes, at rotoren er
      skråtstillet, og vingen dermed i øverste position bøjet bagud.
      ...
      de rekreative interesser i form af landskabs- og naturrelaterede oplevelser i nærzonen
      vil blive væsentlig påvirket og forandret af vindmøllerne. det er specielt på grund af
      anlæggets udstrækning, at de vil være dominerende i nærzonen. dette vil især være i
      området omkring trehedevej og ølstrup bæk, hvor landskabsoplevelsen vil blive totalt
      forandret, da der er kort afstand til vindmøllerne.
      ...
      metode for visualisering
      ...
      fotografierne er taget i perioden november 2011 til marts 2012.
      ...
      5 miljøkonsekvenser ved naboer
      ...
      5.1 visuel påvirkning
                                             - 4 -
      afstande til naboboliger
      inden for en kilometers afstand fra vindmøllerne finder man i dag 51 boliger i det åbne
      land. tolv af boligerne bliver nedlagt i forbindelse med projektet. det drejer sig om
      herningvej 117, hjortmosevej 4, 7, 9, lervangvej 3, 5, 6, 7, 11 samt trehedevej 5, 7 og
      18.
      alle øvrige 39 boliger inden for en kilometers afstand af møllerne er behandlet som
      nabobolig i dette kapitel, selvom nogle boliger kan være ejet og beboet af mølleejer med
      betydende indflydelse på vindmølleprojektet. for vindmølleejere med betydende
      indflydelse gælder afstands- og støjgrænserne ikke.
      i vindmøllecirkulæret er det fastlagt, at afstanden mellem vindmøller og nærmeste
      nabobolig skal være minimum fire gange møllens totalhøjde. det betyder, at afstanden
      til naboboliger for en vindmølle med en totalhøjde på 149 meter ved nørhede til
      hjortmose skal være 596 meter, og knap 600 meter for en 149,9 meter høj vindmølle.
      det er opfyldt for alle 39 naboboliger.
      ..."
der er i vvm-redegørelsen et skema over naboboliger, der ligger med en afstand til møllerne
på under 1 kilometer. den omhandlede ejendom er i skemaet benævnt nabobolig 37, som
ligger 666 meter fra vindmølle m22.
det er i vvm-redegørelsen ved foto vist, hvordan lysmarkeringen i toppen af vindmøllerne er
udformet.
af vvm-redegørelsen fremgår videre følgende
      "...
      vurdering af visuel påvirkning
      de nye møller er så høje, at de nærmeste møller ofte vil række over bevoksningen. se
      visualisering b og d. vindmølleparkens udstrækning er så stor, at den fuldstændig
      dominerer udsigten mod vindmølleområdet fra de naboboliger, som har frit udsyn til
      vindmølleparken, og som ligger ved parkens langside. se visualisering a og c.
      samtidig vil man netop på grund af parkens udstrækning og skærmende bevoksning ofte
      kun se en del af vindmølleparken.
      ...
      5.2.støjpåvirkning
      nabobeboelse i det åbne land
      de lovmæssige krav til støj er nærmere behandlet i kapitel 1, afsnit 1.4. reglerne
      betyder, at vindmøllerne ved nørhede til hjortmose sammen med andre vindmøller ikke
      må støje mere end 44 db(a) ved en vindhastighed på 8 m/s, henholdsvis 42 db(a) ved
      6 m/s, ved udendørs opholdsareal ved nabobeboelse i det åbne land.
      ...
      bebyggelsen nørhede
      i områder med støjfølsom arealanvendelse, som blandt andet er boligområder,
      eksempelvis no, og rekreative områder udlagt i kommuneplanen, må støjen fra
                                              - 5 -
      vindmøllerne ikke overstige 37 db(a) ved vindhastigheder på 6 m/s og 39 db(a) ved 8
      m/s.
      ...
      ringkøbing-skjern kommune vurderer, at bebyggelsen nørhede, boligerne ved
      herningvej 126-142, falder ind under denne afgørelse, og området er støjfølsom
      arealanvendelse
      kommunen vurderer, at ingen øvrige naboboliger i det åbne land ved dette projekt
      falder ind under miljøstyrelsens afgørelse fra 2004.
      ...
      lavfrekvent støj
      den lavfrekvente støj fra vindmøller må indendørs i beboelse i det åbne land eller
      indendørs i områder til støjfølsom arealanvendelse ikke overstige 20 db(a) ved en
      vindhastighed på 8 m/s og 6 m/s. lavfrekvent støj er støj i frekvensområdet fra 10 til
      160 hz.
      infralyd
      vindmøllerne udsender infralyd, lyd under 20 hz, men niveauerne er lave. selv tæt på
      møllerne er lydtrykniveauet langt under den normale høretærskel, og infralyd betragtes
      således ikke som et problem.
      ..."
af tabeller i vvm-redegørelsen over støjpåvirkning ved naboboliger fremgår, at støjen med
de nye vindmøller ved ejendommen hjortmosevej 3, no, ved henholdsvis vindhastighed 6
m/s og 8 m/s er beregnet til 40,8 db(a) og 41,8 db(a). ved de eksisterende forhold er det ved
samme vindhastigheder beregnet til henholdsvis 30,2 db(a) og 31,6 db(a). af en tabel over
lavfrekvent indendørs støjpåvirkning ved projektets naboboliger fremgår, at den ved
hjortmosevej 3 er beregenet til 14,7 db(a) ved vind på 6 m/s og 13,5 ved vind på 8 m/s.
af vvm-redegørelsen fremgår videre følgende: "beregningsforudsætninger
      vindmøller
      ...
      i dette kapitel 5 er beregninger for støj og skyggekast alene udført for en siemens
      vindmølle med en navhøjde på 92,5 meter og en rotordiameter på 113 meter.
      totalhøjden er derfor 149 meter. bliver den lidt anderledes vestasmølle med en
      rotordiameter på 112 meter og totalhøjden på 149,9 meter valgt, skal bygherre ligeledes
      dokumentere, at støjkravene og anbefalinger om skyggekast bliver overholdt.
      ...
      vurdering af vindmølleprojektets støjbidrag støjen ved projektets naboboliger
      ...
      kravene i bekendtgørelse om støj fra vindmøller er overholdt ved projektets
      naboboliger.
      ifølge beregningerne i tabel 5.3 og 5.4 vil 10 naboboliger få en mindre støjpåvirkning
      fra de nye vindmøller end fra de eksisterende ved en vindhastighed på 8 m/s. det er
      naboboligerne 15 - 24. boligerne ligger forholdsvis tæt på de eksisterende vindmøller
      ved nørhede. ved vindhastigheden 6 m/s drejer det sig om ni naboboliger, der får en
      lavere støjbelastning, nemlig 15 - 23.
                                             - 6 -
     for en enkelt bolig, nabobolig nr. 14, vil der være den samme støjpåvirkning ved en
     vindhastighed på 8 m/s., mens der ikke vil være samme støjpåvirkning ved nogen bolig
     ved en vindhastighed på 6 m/s. ifølge beregningerne vil 28 boliger og naturværksted
     hatkærhus, herningvej 119, få en højere støjpåvirkning ved en vindhastighed på 8 m/s.
     det er naboboligerne 1 - 13 og 25 - 39. ved en vindhastighed på 6 m/s vil 29
     naboboliger og naturværkstedet få en højere støjpåvirkning. det er naboboligerne 1 - 13
     og 24 - 39.
     beregningerne for den lavfrekvente indendørs støj viser, at den ligger mindst 3 db under
     grænseværdien på 20 db(a) ved 6 m/s og 8 m/s. den højeste belastning ved de to
     vindhastigheder er nabobolig 3 udsat for med 17 db(a) ved vindhastigheden 6 m/s.
     ...
     støjen i områder med støjfølsom arealanvendelse
     ...
     grænseværdierne for støj fra vindmøller er således overholdt i områder med støjfølsom
     arealanvendelse.
     ...
     5.3 skyggekast og reflekser generelt
     skyggekast er vindmøllevingens skygge, der bevæger sig hen over en flade, hvor man
     opholder sig. det er genevirkningen fra vindmøllevingernes passage mellem solen og
     opholdsarealet. for at der kan opstå skyggekast, skal solen skinne, og møllevingerne
     skal samtidig rotere - det skal være blæsevejr. genevirkningen vil typisk være størst
     inde i boligen, men kan også være stor ved ophold udendørs, hvor skyggen eksempelvis
     fejer hen over jorden.
     ...
     lovgivning
     der er ikke indført danske normer for hvor store gener fra skyggekast, en vindmølle må
     påføre naboerne. miljøministeriets vejledning nr. 9296 af 22/5 2009 om planlægning for
     og landzonetilladelse til opstilling af vindmøller anbefaler, at naboboliger ikke påføres
     skyggekast i mere end 10 timer om året, beregnet som reel skyggetid.
     ...
     beregningsmetode ved nørhede til hjortmose
     beregningerne af udendørs skyggekast er foretaget for et opholdsareal på 15 gange 15
     meter. indendørs skyggekast er beregnet gennem et lodret vindue på 1 gange 1 meter,
     vendt mod den vindmølle, der beregnes for. beregningerne er foretaget på
     gennemsnitlige vejrdata.
     ..."
af et skema i vvm-redegørelsen over skyggekast ved naboboliger fremgår, at ved
ejendommen hjortmosevej 3 er det beregnede skyggekast udendørs 7 timer og 18 minutter og
indendørs 6 timer og 9 minutter. ved de eksisterende forhold er der ifølge beregninger ikke
indendørs skyggekast. det er ikke beregnet udendørs.
af vvm-redegørelsen fremgår endvidere følgende:
     "5.4 samlet konklusion på forhold ved naboboliger
     ...
                                                - 7 -
      konklusion på støjpåvirkning
      kravene i bekendtgørelse om støj fra vindmøller er ifølge støjberegningerne overholdt
      for alle naboboliger til det nye projekt, og i arealer med støjfølsom arealanvendelse,
      men støjpåvirkningen ved otte naboboliger ligger mindre end 2 db under
      grænseværdien på 44 db(a) ved en vindhastighed på 8 m/s. endvidere ligger de
      beregnede støjværdier i de støjfølsomme områder ved no og bebyggelsen nørhede
      ligeledes mindre end 2db under grænseværdien på 37 db(a) ved en vindhastighed på 6
      m/s. det medfører, at ringkøbing-skjern kommune vil kræve, at der udføres støjmåling
      efter vindmøllerne er idriftsat for at sikre, at grænseværdierne bliver overholdt.
      ..."
der er blevet opstillet vestas vindmøller, og nørhede-hjortmose vindudvikling aps har fået
udarbejdet en supplerende vvm-redegørelse med visualiseringer af vindmøllerne til brug for
vurdering af erstatning for værditab. denne vvm-redegørelse (herefter benævnt mini-vvm-
redegørelsen) er udarbejdet af plan energi. af mini-vvm-redegørelsen fremgår følgende:
      "møllernes synlighed
      der bliver rejst 22 vindmøller af typen vestas v112 3,3 mw med en rotordiameter på
      112 meter, en navhøjde på 94 meter og en totalhøjde på 149,9 meter ...
      ...
      foto og visualisering
      ...
      billederne er taget i januar og februar 2013 samt for enkelte tilfælde i marts 2012.
      visualiseringerne i vvm-redegørelsen er udarbejdet i 2012 af mette tranholm frøst og
      i erstatningsmaterialet i februar 2013 af benedicte voltelen ...
      ...
      støj og skyggekast
      ...
      på grund af at den endelige vindmølletype varierer fra typen i vvmredegørelsen,
      varierer støj- og skyggekastværdierne i erstatningsmaterialet ligeledes lidt fra værdierne
      i "vindmøller ved nørhede og hjortmose vvm-redegørelse og miljørapport maj 2012".
      udendørs støjpåvirkning er beregnet ved vindhastigheder på 6 m/s og 8 m/s i et punkt
      15 meter fra boligen i retning mod vindmøllerne, med mindre det ligger uden for skel,
      det vil i så tilfælde blive trukket baglæns mod boligen, til det ligger inden for skel. den
      lavfrekvente indendørs støj er beregnet i nærmeste punkt ved boligen og ligeledes
      angivet for vindhastigheder 6 og 8 m/s.
      skyggekast er angivet i timer og minutter pr. år. udendørs skyggekast er beregnet for et
      areal på 15 meter gange 15 meter med centrum 7,5 meter fra boligen i retning mod
      vindmøllerne uafhængigt af, hvad arealet bliver brugt til. indendørs skyggekast er
      beregnet for et vindue på 1 gange 1 meter vendt mod vindmøllerne uafhængig af, om
      boligen har vinduer mod vindmøllerne.
      ..."
der er vedrørende den omhandlede ejendom hjortmosevej 3, no, anført følgende ved
fotovisualiseringerne i mini-vvm-redegørelsen:
      "nabobolig 37 i vvm-redegørelse. fotopunkt i haven. samme billede som visualisering
      d side 151 i vvm. de to nordligste vindmøller i den vestligste række, vindmølle 11 og
                                              - 8 -
      10 er dem, som man ser på visualiseringen. der står ikke nogen vindmøller til højre for
      fotoet, resten af vindmøllerne står til venstre, bag bevoksningen. fotoretning syd. ideel
      betragtningsafstand 56 cm. afstand bolig - nærmeste vindmølle, m22, er 666 meter.
      fotopunkt - nærmeste synlige vindmølle, m11, er 916 meter. støjpåvirkning ved 6 og
      8 m/sek vind, db(a): 38,9 og 40,7. lavfrekvent støj ved 6 og 8 m/sek vind, db(a):
      12,8 og 14,0. skyggekast ude og inde pr. år, timer:minutter pr. år: 7:23 og 6:15."
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har i forbindelse med projektet tilbudt ejerne af de
ejendomme, der ligger indenfor 1 kilometer i afstand fra nærmeste vindmølle enten et antal
gratis vindmølleanparter eller et antal vindmølleanparter til kostpris. bente damgaard
andersen og svend aage damgaard andersen er tilbudt 159 anparter til kostpris eller 45
gratis anparter. der er enighed mellem parterne om, at det ikke har nogen indflydelse på
ejernes adgang til at få betaling for værditab efter ve-lovens regler.
den 27. juni 2013 traf taksationsmyndigheden afgørelse om værditab vedrørende bente
damgaard andersen og svend aage damgaard andersens ejendom. taksationsmyndigheden
havde været samlet på hjortmosevej 3, no, den 28. maj 2013. der var til sagens belysning
fremlagt nærmere angivet materiale. afgørelsen blev meddelt bente damgaard andersen og
svend aage damgaard andersen ved brev af 29. august 2013, hvoraf fremgår følgende:
      "...
      taksationsmyndigheden har vurderet, at der vil være et værditab på 200.000 kr.,
      som i kan kræve erstattet, hvis der opstilles vindmøller i overensstemmelse med
      det fremlagte orienteringsmateriale. taksationsmyndigheden har herved vurderet,
      at jeres ejendom er ca. 4.200.000 kr. værd, og at værditabet dermed overstiger 1
      procent af ejendomemns værdi, jf. lovens § 6, stk. 3.
      ...
      baggrunden for taksationsmyndighedens afgørelse:
      ...
      der blev foretaget en besigtigelse af de dele af ejendommen, som har betydning for
      fastsættelsen af værditabet, og i tilknytning hertil fik parterne mulighed for at fremføre
      deres synspunkter. ejendommen, består af en velholdt bolig på 202 m2 (inkl. 1.-salen)
      opført i 1938 samt en række driftsbygninger i form af bl.a. lade, stald og flere
      minkhaller. der drives minkfarm fra ejendommen. arealerne omkring boligen henligger
      som gårdsplads og stor have omgivet af marker. ejendommen har et jordtilliggende på
      ca. 14,8 hektar beliggende omkring ejendommen.
      ejerne har gjort gældende, at ejendommen vil tabe i værdi som følge af beliggenheden
      tæt på møllerne, den visuelle påvirkning samt på grund af støj og skyggekastgener. i
      forbindelse med besigtigelsen viste ejerne rundt på ejendommen og redegjorde for de
      faktiske forhold omkring ejendommen og de genevirkninger, der efter ejernes opfattelse
      vil opstå som følge af projektet. det blev bl.a. påpeget, at møllerne vil spolere roen i
      landskabet, samt at det røde markeringslys på møllehatten vil virke forstyrrende på
      nattehimlen. der blev endvidere udtrykt bekymring for, at mølleparken ville stresse
      minkene med tab til følge.
      ejerne gjorde under besigtigelsen gældende, at visualiseringen er misvisende.
      taksationsmyndigheden har anmodet opstiller om at kontrollere, at visualiseringen er
      retvisende. planenergi, der på opstillers vegne har udarbejdet visualiseringerne, har
                                         - 9 -
bekræftet, at visualiseringen for ejendommen er korrekt. det oplyses, at visualiseringen
indgår i vvm-redegørelsen, hvor den blev særligt diskuteret og kontrolleret.
taksationsmyndigheden finder ikke ud fra det øvrige kortmateriale mv. anledning til at
betvivle, at visualiseringen er retvisende. det må dog påpeges, at det havde været
hensigtsmæssigt, om billedet var blevet taget i en sådan vinkel, at de nærmeste møller
havde været med på visualiseringen.
...
ved etableringen af nørhede-hjortmose-projektet nedtages seks eksisterende
vindmøller. de eksisterende vindmøller er placeret i to grupper af tre møller på hver
1,75 mw og med en totalhøjde på 99,9 meter. møllerne er opstillet i to ligesidede
trekanter. de seks møller blev opstillet i 2000 (hjortmose) hhv. 2002 (nørhede), og har
8 hhv. 10 år tilbage af den tekniske levetid på 20 år. det følger af vvmredegørelsen, at
den faktiske levetid for de eksisterende møller formentlig er længere. de eksisterende
møller har ikke været omfattet af værditabsordningen.
...
taksationsmyndighedens afgørelse:
...
taksationsmyndigheden har ved vurderingen af ejendommen lagt vægt på, at den
nærmeste mølle i projektet er mølle 22, der er placeret ca. 666 meter fra boligen.
nørhede-hjortmose-projektets møller vil blive placeret fra sydøst til syd for
ejendommen.
området er et landbrugsområde med flere vindmølleparker. foruden de to
møllegrupper, som nedtages i forbindelse med nørhede-hjortmose-projektets
realisering, er der flere øvrige vindmølleparker. ca. 2,5 km nord for projektområdet står
tre 127 meter høje møller ved lyngsmose, mens der nordøst for højmark i en afstand af
ca. 3,6 km fra projektområdet står tre ca. 74 meter høje møller. øst for ølstrup ca. 3,6
km fra projektområdet står to mindre vindmøller på ca. 42 meter, der antages snart at
ville blive nedtaget. i mellemzonen, dvs. mere end 4,5 km væk, findes 3 større
vindmølleparker, der ligeledes præger landskabet. det er rudmose med fire vindmøller
på 125 meter (afstand 5 km), lem kær med 11 møller på 149,9 meter (afstand ca. 4,7
km) samt vognkær med fem møller på 125 meter (afstand ca. 6,7 km).
landskabet omkring ejendommen er fladt til let kuperet. det er præget af opdyrkede
markenheder brudt af levende hegn og mindre arealer med bevoksning. bebyggelsen er
spredt og består overvejende af nuværende eller tidligere landbrugsejendomme. der er
fra ejendommen udsyn til eksisterende vindmølleparker. der er ca. 1,7 km til nærmeste
mølle i hjortmose-møllegruppen og ca. 3,9 km til nærmeste mølle i nørhede-
møllegruppen. udsynet fra ejendommen ud mod nørhede-hjortmose-projektet er åbent.
bevoksningen på ejendommen vil yde en vis afskærmning af udsynet, dog i mindre grad
udsynet ud mod den nordligste del af vindmølleprojektet. landskabsoplevelsen mod syd
og sydøst vil være påvirket af møllerne. som følge af møllernes højde og placering i
forhold til ejendommen vil vindmøllerne medføre en væsentlig ændring af landskabet
omkring ejendommen. udbredelsen af øvrige tekniske elementer i landskabet er
begrænset, når der bortses fra, at der fra ejendommen drives minkfarm.
der vil fra boligen, der er orienteret mod sydvest, være udsyn til særligt den nordligste
del af mølleområdet. der vil fra sydvest- og østvendte rum i både stueetagen og på 1.-
salen, herunder bl.a. stuer og værelser, være direkte udsyn til dele af mølleprojektet.
                                             - 10 -
       beplantning på ejendommen vil i begrænset omfang afskærme dele af udsynet. der vil
       fra arealerne omkring boligen, herunder den sydvestvendte terrasse, haven, indkørslen
       og dele af gårdspladsen, være udsyn til flere møller direkte samt over og gennem
       beplantningen. det er taksationsmyndighedens vurdering på baggrund af vindmøllernes
       højde og placering samt ejendommens orientering og indretning, at en realisering af
       nørhede-hjortmose-projektet vil påføre ejendommen et værditab.
       den beregnede støj fra møllerne er på 38,9 db(a) ved 6 m/s og 40,7 db(a) ved 8 m/s.
       støjpåvirkningen fra de to møllegrupper, som nedtages i forbindelse med nørhede-
       hjortmose-projektets realisering er angivet til at være 30,2 db(a) ved 6 m/s hhv. 31,6
       db(a) ved 8 m/s.
       ...
       den lavfrekvente støj er beregnet til 12,8 db ved 6 m/s og 14 db ved 8 m/s
       sammenholdt med bekendtgørelsens maksimale grænseværdi på 20 db. det er
       taksationsmyndighedens vurdering, at der er tale om støjværdier, som vil kunne
       medføre et værditab på ejendommen.
       det beregnede skyggekast fra vindmøllerne i projektet er på 7 timer og 23 minutter om
       året på de udendørs opholdsarealer omkring boligen, mens der vil kunne forekomme
       skyggekast 6 timer og 15 minutter om året i boligen. skyggekastet vil formentlig
       primært komme fra mølle 22, som må antages at kunne ses gennem og formentlig også
       over beplantningen. der vil endvidere være skyggekast fra flere øvrige møller. det kan
       ikke nærmere præciseres hvilke på baggrund af det foreliggende materiale. opstiller har
       valgt ikke at følge taksationsmyndighedens opfordring om at tilvejebringe yderligere
       oplysninger herom. skyggekast vil kunne finde sted i perioden fra november til medio
       februar i tidsrummet mellem kl. ca. 8.15 og 10.30. med henvisning til genens
       tidsmæssige udstrækning, tidspunktet på dagen og ejendommens orientering og
       indretning er det taksationsmyndighedens vurdering, at der vil kunne opstå
       skyggekastgener, som vil kunne påføre ejendommen et værditab.
       taksationsmyndigheden har lagt til grund, at der ikke vil være tale om driftstab på
       minkfarmen eller kvalitetsforringelser som følge af støjgener, som vindmøllerne vil
       forårsage. taksationsmyndigheden har lagt vægt på, at der med det nuværende
       vidensniveau ikke kan påvises, at støj fra vindmøller påvirker minks trivsel og
       produktion. der henvises til udtalelse fra seniorforsker steen henrik møller, aarhus
       universitet, og notat udarbejdet af hans henrik møller, videnscentret for landbrug.
       ..."
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har rekvireret støjmålinger, efter vindmøllerne er
stillet op, og delta har den 26. august 2014 udarbejdet en rapport om ""miljømåling -
ekstern støj", dokumentation af støj fra nørhede-hjortmose vindudvikling aps". af
resuméet fremgår, at der er foretaget måling af støjemission for 3 ud af 22 vestas v112 3,3
mw vindmøller øst for ringkøbing. der er foretaget målinger af vindmøllerne 1, 11 og 22,
der i rapporten er benævnt t1, t11 og t22. lydeffektniveauet bestemt i henhold til
miljøministeriets       bekendtgørelse        nr.      1284      (støjbekendtgørelsen)      ved
referencevindhastighederne 6 m/s og 8 m/s er for t1 henholdsvis 100,7 og 103,5, for t11
henholdsvis 101,1 og 104,0 og for t22 henholdsvis 99,8 og 103,8. det er i rapporten anført,
at der ikke er identificeret tydeligt hørbare toner fra vindmøllerne i referenceafstanden, og at
der ud fra de bestemte støjbelastninger ikke for vindmølleparken kan konstateres
overskridelse af grænseværdierne angivet i støjbekendtgørelsen. det er videre anført, at
prøvningsresultaterne udelukkende gælder for de prøvede emner. det er i rapporten anført, at
                                               - 11 -
målingerne er foretaget i overensstemmelse med retningslinjerne i støjbekendtgørelsen, og at
støjen fra vindmøllerne blev målt i læsiden i en vandret afstand på 125-155 meter til
rotorcentrum. det er anført, at der er foretaget beregninger af støjbidraget i 54
immissionspunkter rundt om vindmøllerne, og det er anført, at der er foretaget beregninger af
det lavfrekvente støjbidrag i de samme 54 immisionspunkter.
det er i rapporten anført, at ubestemtheden ved beregning af støjniveauet i omgivelserne lpa
er +/- 2 db ved 90 % dobbeltsidet konfidens i henhold til støjbekendtgørelsen.
der er i rapporten som bilag 18 et kort over vindmølleplaceringer i nørhedehjortmose
vindmølleparken. de støjkurver, der er indtegnet på figuren er ikke fra beregningen i
rapporten af 26. august 2014. det er ved fotos i rapporten vist, hvordan målingerne er
foretaget.
sagsøgeren har fremlagt en amerikansk rapport benævnt "bruce mcphersons undersøgelse af
infralyd og lavfrekvent støj. sundhedsskadelige virkninger af store industrielle vindmøller er
bekræftede" af 14. december 2011 udarbejdet af stephen e. ambrose og robert w. rand,
ince. det fremgår af rapporten, at undersøgelsen blev bestilt gennem en privat filantropisk
pengebevilling oprettet for at finde ud af, hvorfor der var så mange voldsomme klager over
tab af trivsel og lidelse oplevet af folk, der bor i nærheden af store industrielle vindmøller, der
drives i fallmouth massachusetts. det drejer sig om en vestas v82 vindmølle. det er i
rapporten konkluderet, at infrastøjen og den lavfrekvente støj påvirker hjernen
sundhedsskadeligt, og sagsøgerne har på grundlag af den amerikanske rapport gjort gældende,
at der er helbredsmæssige risici ved at bo tæt på store vindmøller.
sagsøgeren har videre fremlagt kopi af en artikel fra jyllandsposten fra den 6. januar 2015
med overskriften "naboer flygter fra lavfrekvent støj fra kæmpevindmøller". af artiklen
fremgår bl.a. følgende:
      "et andet sted i vestjylland, vildbjerg i herning kommune, har minkavler kaj bank
      olesen også fået nok af tre store vestas-møller, hvor den nærmeste er 560 meter fra
      huset. to hjerteanfald og lægernes besked om at komme væk fra minkfarmen har fået
      ham til at flytte i sommerhus. "jeg skal ikke dø herude, men det går også ud over mine
      dyr. de får stress og går til angreb på hinanden. dyrlægen har fået stoppet møllerne en
      gang, men nu kører de bare videre" siger kaj bank olesen, der har fået flere hundrede
      misdannede minkfostre som resultat".
sagsøgte har fremlagt kopi af en artikel fra "energi" nr. 13 november 2014 med overskriften
"canadisk undersøgelse afliver myter om vindmøller og støj". i artiklen er beskrevet et
canadisk studie af 1.238 ud af 1.570 mulige husholdninger i det sydvestlige ontario og på
prince edwards island. de canadiske myndigheder har registreret støj og andre påvirkninger
fra vindmøller i disse to områder og holdt disse data op mod hvilke helbredseffekter,
beboere/læger har indrapporteret. ifølge artiklen er konklusionen, at der ikke er konstateret
sammenhænge mellem lydene fra vindmøllerne og f.eks øget brug af sovemedicin eller
svimmelhed, tinnitus og migræne endsige hjertesygdomme, højt blodtryk eller diabetes.
der er fremlagt materiale fra vestas wind systems a/s om etablering af
skyggestop/skyggestyring. der er etableret skyggestop på alle 22 vindmøller pr. den 7.
november 2014.
                                              - 12 -
der er under sagen afholdt syn og skøn. skønsmændene ejendomsmægler, valuar mde, finn
jacobsen, og ejendomsmægler mde marius pallesen, har afgivet skønserklæring af den 17.
marts 2015.
af skønserklæringen fremgår, at synsforretningen blev afholdt på ejendommen den 10.
februar 2015 kl. 9.00 til ca. kl. 10.15. af erklæringen fremgår følgende om synsforretningen
og beskrivelse af ejendommen:
     "...
     syns- og skønstemaet blev kort gennemgået.
     det er forud aftalt, at beskrivelsen af den erhvervsmæssige del med minkhallerne, og
     besvarelse af spørgsmål 3, 4 og 5 for så vidt angår den erhvervsmæssige værdi med
     minkhallerne, eventuelt værditab på den erhvervsmæssige del med minkhallerne og den
     eventuelle erhvervsmæssige vægt foretages af marius pallesen. besvarelsen fra begge
     skønsmænd sker i nærværende rapport.
     ...
     herefter blev ejendommens data gennemgået, skønsmændenes spørgsmål om
     ejendommen besvaret og ejendomen besigtiget, med forevisning af boligen,
     udbygninger, have, omgivende arealer og minkfarmen.
     ejer oplyste i forbindelse med gennemgangen, at støjen fra møllerne er meget generende
     - også om natten, ligesom der er mange gener fra skyggekast.
     møllerne var i drift - nordvestlig vind og ifølge dmi byvejr vind 4 - 7 m/s. skyet - let
     skyet vejr.
     ejendommen er besigtiget udendørs af finn jacobsen den 27.2.2015 kl. ca. 11.30 hvor
     møllerne var i drift - nordvestlig vind og ifølge dmi byvejr vind på 2 - 4 m/s. sol - let
     skyet.
     ejendommen er besigtiget udendørs af finn jacobsen den 13.3.2015 kl. ca. 12.40, hvor
     møllerne var i drift - østlig vind og ifølge dmi byvejr 5 - 6 m/s. sol - let skyet.
     ejendommen er besigtiget udendørs af finn jacobsen den 16.3.2015 kl. ca. 13.30, hvor
     møllerne var i drift - østlig vind og ifølge dmi byvejr 9 - 10 m/s. sol. diset.
      ...
     beskrivelse:
     ejendommen er en trelænget landbrugsejendom fra 1938, hvor der er bygget til
     boligdelen 2001, og hvor boligen i øvrigt er løbende moderniseret, senest med nyt
     køkken/alrum fra 2011.
     det samlede boligareal er iflg. bbr 202 m2, hvortil kommer udestue på 28 m2.
     udestuen fungerer som helårsstue.
     boligen er velindrettet, velholdt og i god håndværksmæssig stand.
     staldbygningen på 136 m2 har været brugt til pelsningsrum, opbevaring m.v. og bruges
     nu som værksted. laden på 138 m2 fremstår som oprindelig.
     bygningerne er i god kvalitet.
     maskinhuset er opført i 1999 i stålbuekonstruktion med fast bund og er på ca. 240 m2.
     bygningen er i god kvalitet og velholdt.
                                              - 13 -
     minkfarmen(erhvervsdelen) er bestående af 2 stk. minkhaller 4-række a. 24 fag, 2 stk.
     minkhaller 3-rækker a. 20 fag og 2 stk. minkhaller 2rækker a 20 fag. total 2.352
     burrum, i 6 ovennævnte haller hallerne er opført i træstolpekonstruktion med
     tagdækning af eternitplader
     hallerne er, ifølge bbr-meddelelsen, opført i 1986/1988/2001/2006,
     inventar, i hallerne, er udskiftet løbende
     farmen, med haller og inventar, er i god driftsmæssig stand
     minkfarmen har en avlsbesætning på 900 tæver og 180 hanner maskiner udgør: 1
     fodermaskine, 1 fodersilo, 1 hedvandsrenser og lidt pelserimaskiner af ældre dato
     haven er anlagt så den er nem at vedligeholde grænser til et vandløb, orienteret mod syd
     og vest, med bede og terrasse. gårdspladsen er orienteret mod øst.
     ejendommen er beliggende i forholdsvist fladt landbrugsområde hvor markerne er
     opdelt af nyere læhegn. der er således god udsigt over området fra såvel boligens
     vinduer som fra opholdsarealerne.
     de nye vindmøller er opstillet sydøst for ejendommen med nærmeste mølle ca. 670 m
     fra boligen, og møllerne i to rækker mod øst-syd-øst fra ejendommen.
     møllerne er synlige fra gavlvindue i køkken, fra stue og udestue, samt fra gang og
     gavlværelse 1. sal. ude er møllerne synlige fra haven syd for ejendommen og fra
     området ved minkfarmen og maskinhuset.
     den 10. februar var møllerne tydeligt hørbare i haven og på terrassen, hvor der hørtes
     susen og periodiske vingeslag.
     den 27. februar var møllerne hørbare i haven og på terrassen, hvor der hørtes susen.
     den 13. marts var møllerne tydeligt hørbare i haven og på terrassen samt i gårdspladsen
     med vingeslag og susen. den 16. (marts) hørtes tydelige vingeslag og susen i haven og
     på gårdspladsen. i gårdspladsen dog periodisk overdøvet af vinden i træerne.
     ..."
der har været stillet følgende spørgsmål til skønsmændene:.
     "1. kan ejendommen betegnes som en "liebhaverejendom"?
     2.       har muligheden for udendørs aktiviteter i området i form af gåture,løbeture,
     ridning, fiskeri, jagt og iagttagelse af fugle og dyrevildt betydning for ejendommens
     værdi?
     3.       skønsmanden bedes vurdere ejendommens handelsværdi inden opstillingen af
     vindmøllerne i andet halvår 2013 og uden hensyn til den af ringkøbing-skjern
     kommune på det tidspunkt gennemførte planproces for projektet. skønsmanden bedes
     beskrive ejendommen og begrunde sit svar.
     4.       skønsmanden bedes vurdere ejendommens handelsværdi i efteråret2013 efter
     opstillingen af vindmøllerne samt redegøre for, hvilke kriterier han har lagt vægt på ved
     bedømmelsen, herunder hvorvidt den erhvervsmæssige del af ejendommen med
     minkhallerne har lidt værditab på grund af driften af vindmøllerne, deres støjudsendelse
     og skyggekast.
                                            - 14 -
     i fald skønsmanden finder, at den erhvervsmæssige del af ejendommen har lidt
     værditab, bedes skønsmanden angive den beløbsmæssige vægt for henholdsvis
     beboelsesdelen og erhvervsdelen.
     5. vil det forhold, at de støjmålinger, der er fremlagt som sagens bilag c, kun er
     foretaget for 3 ud af de i alt 22 vindmøller og ikke er foretaget hverken inde på
     sagsøgerens ejendom eller inde i deres bolig, kunne påvirke ejendommens værdi i en
     salgssituation?
     i bekræftende fald på hvilken måde, herunder med angivelse af den beløbsmæssige vægt
     og fordeling på henholdsvis beboelsesdelen og erhvervsdelen."
skønsmændene har besvaret spørgsmålene således:
     "1. i ejendomsmæglerterminologi er en liebhaverejendom en ejendom der er unik, i
     kraft af særlig arkitektur, speciel historie, indretning, særpræg eller beliggenhed. som
     landbrugsejendom med minkfarm kan denne ikke betragtes som en liebhaverejendom.
     2. ejendommen er beliggende i et vestjysk blandet landbrugsområde,hvor der er rige
        muligheder for at færdes i naturen og opleve denne. mange potentielle købere vil
        sætte pris på disse muligheder.
     3. ejendommen vurderes til kr. 4.950.000,00.
     vurderingssummen fordeles således:
     bolig med stald, lade og maskinhus             kr.    1.600.000
     minkfarm                                           -      960.000 inventar og maskiner til
     minkfarm             -        40.000
     avlsbesætning på minkfarm                       -       550.000
     jordtilliggende                                  -     1.800.000
     der henvises til beskrivelsen ovenfor. prisen er vurderet ud fra erfaring med salg af
     lignende ejendomme i lokalområdet.
     4. ejendommen vurderes til kr. 4.625.000,00.
     vurderingssummen fordeles således:
     bolig med stald, lade og maskinhus             kr.    1.275.000
     minkfarm                                           -      960.000 inventar og maskiner til
     minkfarm             -        40.000
     avlsbesætning på minkfarm                       -       550.000
     jordtilliggende                                  -     1.800.000
     ejendommen er som foran beskrevet beliggende i et vestjysk blandet landbrugsområde,
     hvor potentielle købere bl.a. vil lægge vægt på naturoplevelsen og kvaliteterne i
     forbindelse hermed.
     som følge af de nu opstillede vindmøller vil naturoplevelse blive forstyrret af såvel
     synbarheden, som støjen og periodiske skyggekast. synbarheden og støjen har jeg
     beskrevet foran, medens skyggekast ikke er oplevet.
                                               - 15 -
      jfr. fremlagte vvm rapport er skyggekast på denne ejendom beregnet til henholdsvis 7
      timer 18 minutter udendørs og 6 timer 09 minutter indendørs.
      disse forhold vil medføre at visse potentielle købere vil fravælge ejendommen, medens
      andre fortsat vil være interesserede, såfremt de kompenseres for ulemperne.
      minkfarmen(erhvervsdelen) vil efter skønsmandens bedste overbevisning ikke
      prismæssigt være nævneværdigt påvirket af opstilling/drift af møllerne, på
      naboejendommen.
      1.       dels på grund af at driften af farmen såsom parring - fødsel - hvalpegennemsnit -
      trivsel, i 2014 efter ejernes oplysninger, ved skønsmødet, har været på fuld højde med
      tidligere år, ejerne oplyste dog, på mødet, at de mente tæverne havde bidt lidt flere
      hvalpe ihjel i 2014 end sædvanlig dog uden at dette gik ud over årets samlede
      hvalpegennemsnit/ produktion.
      2.       dels på grund af at mink, under normale omstændigheder, hurtig tilpasser sig
      støj lys/blink, på afstand, i de tilfælde det er vedvarende.
      5. bilag c er en rapport vedr. udførte støjmålinger omfattende tre af de nye møller.
      målingerne er foretaget i en afstand på 125 - 150 m fra de enkelte vindmøller, hvorefter
      der er foretaget beregninger af støjniveau på de enkelte målepunkter.
      der er således ikke tale om konkrete målinger på den enkelte ejendom ud fra den
      enkelte ejendoms forhold m.h.t. bygninger, beplantning m.v., men alene teoretiske
      beregninger.
      det er vores erfaring at potentielle købere vælger selv at vurdere forholdene på stedet.
      spørgsmålet kan således besvares benægtende
      ..."
der har været fremlagt 5 stk fotos fra ejendommen, optaget af svend aage damgaard
andersen.
retten har den 15. september 2015 foretaget besigtigelse af ejendommen hjortmosevej 3, no,
6950 ringkøbing.
geopartner landinspektører a/s har den 29. september 2015 udarbejdet et oversigtsfoto over
området, hvor både de 22 nye møller og de seks gamle, der er taget ned, er markeret. det
fremgår heraf, at ejendommen hjortmosevej 3 er beliggende 1.731 meter fra den nærmeste af
de seks gamle møller, der er taget ned.
forklaringer
asger holm thomsen har forklaret, at han er med i bestyrelsen i nørhedehjortmose
vindudvikling aps. han har et deltidslandbrug på novej 28 med produktion af
slagtekyllinger, og ved siden af arbejder han ved politiet.
kommunen har oprindelig udpeget området som egnet til opsætning af vindmøller. kort efter
var der to "projektmagere" fra lemvigegnen, der tog rundt og skrev kontrakter med specielt
de store lodsejere om opsætning af vindmøller. der var de seks vindmøller, der stod der i
forvejen i to klynger af tre, og lodsejerne begyndte at tale om, om man ikke selv lokalt kunne
løfte et vindmølleprojekt. det blev der arbejdet videre med, og der blev oprettet et selskab.
han kom på daværende tidspunkt ind i det som lokal lodsejer. de var i alt 17 lodsejere,
                                             - 16 -
herunder ejerne af de seks gamle vindmøller, der var lokalt forankret, som blev enige om, at
de ville arbejde videre med projektet. de havde et ønske om at tilgodese lokale hensyn og var
enige om, at de ville prøve at gøre noget, der var anderledes i forhold til det, man havde set
andre steder. de skulle jo bo både med møllerne og deres naboer.
ud over at de har holdt de møder, de skulle holde som opstillere, holdt de på et tidligt
tidspunkt informationsmøder til sognene, specielt i no og i ølstrup, og til de lokale
idrætsforeninger/sogneforeninger. de har sagt, at de er klar over, at møllerne påvirker
området, og at de derfor vil give 220.000 kr. hvert år til hvert sogn, så længe møllerne står
der, og det er tinglyst på møllerne.
i erkendelse af at dem, der har størst gene af møllerne, er dem, der bor tættest på, lavede de en
ordning, hvor de tilbød dem, der boede indenfor 1.000 meter fra møllerne enten gratis
mølleandele eller andele til kostpris. dem, der boede helt inde på 600 meter, fik tilbudt 50
gratis mølleandele, eller man kunne regne om, hvis man gerne ville købe mølleandele til
kostpris, ud over det, der kunne købes under ve-køberetsordningen. de håbede på, at det
kunne give de pågældende en årlig indtægt. bare 20 anparter skulle kunne dække en normal
husstands elforbrug. de håbede, at det fremadrettet ville være med til at mildne
påvirkningerne. på daværende tidspunkt kunne en mølleandel handles til 4.500 kr. pr. andel. i
realiteten kunne 50 mølleandele da realiseres til 225.000 kr. nu er strømprisen faldet.
aftalerne blev udfærdiget sådan, at en fortjeneste ville være skattefri. en anpart er en
mølleanpart i det i/s, der ejer en mølle. han ved ikke, hvad andelene senest er handlet til.
de lokale har også kunnet købe ve-andele. selv om de havde 44.000 veandele til salg til
kostpris, som var 3.250 kr., var de revet væk af dem, der bor indenfor 4½ kilometer. de
kunne have solgt dobbelt eller tredobbelt så mange. dem, der ønskede flest, kunne maksimalt
få 178 eller 179 til kostpris. de opfordrede på møderne til, at dem, der kunne, købte ve-
andele, både for at få dem med på projektet, og fordi de gerne ville viderebringe den
økonomiske gevinst, som de selv så i det. de ville gerne, at de 20 procent, som de skulle
udbyde i ve-andele blev solgt til deres nærmeste naboer. der er nogle, der har store andele.
svend aage damgaard er med i en 10-mands mølle. der er ca. 10.000 andele i én mølle.
projektet gav desuden godt 6 mio. kr. i den "grøn ordning", som efter ve-loven skal sættes til
side. pengene er faldet primært til ølstrup og no sogn og i lidt mindre portioner til de andre
sogne. han mener, at ølstrup fik 2 mio. kr. og no ca. 1½ mio. kr.
møllerne er vestas møller. de har primært brugt lokale entreprenører til arbejdet. der er
virkelig lavet meget - veje, udgravninger, fundamenter, støbning mv. efterfølgende har
vestas ansat 2-3 montører på vindmølleparken.
de har opkøbt 12 ejendomme i området, som de har nedlagt for at kunne få lov at lave den
store vindmøllepark. de aftalte en frivillig køberetsordning, hvor de generelt betalte 50
procent over det, en ejendomsmægler havde vurderet. for de pågældende mener han, at de er
kommet af med deres ejendomme til en god pris i et område, hvor der står mange ejendomme,
der er svære at sælge. morten præstegaards ejendom var "på finalen", og han "spil-lede sine
kort godt" og fik 100 procent oveni vurderingen, der var 625.000 kr. de betalte 1,25 mio. kr.
for hans ejendom.
han har selvfølgelig debatteret fagligt og sagligt om vindmøllerne med de personer, han skal
møde i retssagen her. da byggetilladelsen var givet, var det dog også sådan, at claus bødtker,
der fra start var modstander af møllerne, kontaktede ham, om de nu ikke "skulle slå en streg
                                              - 17 -
over det". claus bødtker ville gerne være med til at tegne deres besøgscenter. da han er en
dygtig arkitekt, har claus bødtker tegnet besøgscenteret, og han har tegnet et rigtigt fint hus.
de ville også gerne holde det lokalt.
planenergi rådede dem til at få udfærdiget den supplerende vvm, der er fremlagt som bilag
a, som i sagen her er kaldt en mini-vvm. de hyrede planenergi til det, fordi de har
kompetencerne. der blev skrevet ud til folk om, at planenergi gerne ville komme, og de blev
opfordret til at være hjemme, og de kunne også få indflydelse på, hvor billederne skulle tages
fra.
han var ikke med, da taksationsmyndigheden var rundt. det var to andre fra bestyrelsen,
vagner jeppesen og lars christian rejkjær. efter deres udsagn blev der lyttet, så længe folk
havde noget at sige. der udover var taksationsmyndighederne selvfølgelig meget målrettede
og effektive.
der er betalt værditabserstatning til 34 ejendomme. der er disse 12 tilbage, der ikke er
afklaret med.
han var selv skeptisk, før de fik møllerne op. bagefter har han ikke følt, at de har nogle gener.
de kan høre møllerne af og til, og de har udsyn til alle 22 møller. han har novej lige ved
siden af og vil hellere have en vindmøllepark. han har vænnet sig til novej. mølleparken er
noget nyt, og i forhold til naboerne kan han selvfølgelig godt se, at det er meget
iøjnefaldende. i deres husstand er der ikke nogle, der har haft de gener, andre har forklaret om
med hovedpine og sygdom. de kan høre møllerne om aftenen, når vinduet er åbent, og vinden
er i den retning. husdyrene er heller ikke påvirket.
der er kommet skrappere krav til lavfrekvent støj. til at starte med kunne vestas ikke
overholde de krav, der var i deres område, men det fik de løst. lem kær møllerne har ikke
været undergivet de samme krav. reglerne er skærpet i forhold til, da de blev sat op. på hans
ejendom har de også oplevet skyggekast i forårs- og efterårsmånederne. det har været om
morgenen inde i deres soveværelse, men efter skyggestoppet er sat op, har han ikke mærket
det. han har nogle morgener set skyggen komme ind over græsplænen og stoppe, når den var
10-15 meter fra terrassen. efter en 20 minutter, når solen havde passeret, startede møllen igen.
han mener, at det er et 100 procents skyggestop, der er sat op. lyset i toppen af vindmøllerne
er to lamper, der lyser konstant. det er svagt lys. det er klart, at hvis man kigger ind, hvor
vingerne kører foran, vil det se ud som blink. han mener, at lysene skal være stærkere, hvis
det er tættere på en lufthavn eller ud over vand. han har ikke mærket forandringer i dyrelivet
af kronvildt og rådyr.
novej 8 er blevet solgt, efter møllerne er kommet op. på nettet så han, at ejendommen var til
salg for 1,595 mio. kr. og var solgt til 1,52 mio. kr. på kun 57 dage i marts 2014. han kender
ikke ejendommens stand, men mener umiddelbart at det er en flot pris.
svend aage damgaard andersen har til visualiseringsbilledet i mini-vvmredegørelsen
forklaret, at den mølle, der står allernærmest på, ikke er med på billedet. til fotoene i
skønserklæringen har svend aage damgaard andersen forklaret, at fotoet på første side
øverst til højre er taget fra deres have, hvor de har udsyn til mølleparken. det er ind ad de
store vinduer og i deres køkken, at skyggekastet generer dem allermest. det er fra 8-9 stykker
om morgenen til kl. 11. bente arbejder derhjemme. det er hende, der passer minkfarmen. på
den næste side kan man se minkfarmen. som det blev vist ved besigtigelsen er det areal, der
                                              - 18 -
er grønt på fotoet, også deres. størrelsen af minkfarmen på 900 minktæver passer til bente,
men i dag er der typisk gennemsnitligt over 2.000 tæver. det må forventes, at en, der vil købe
minkfarmen, vil udvide den, og den eneste mulighed for det, er at udvide på jorden parallelt
med møllerne. på fotoene kan man se de lyse tagplader, hvor skyggekastet kommer ind i
hallerne. skyggekastene er generende, når minkene skal sorteres. det kræver et bestemt lys at
se pelsens nuance. der er flimmer inde i hallen, hvor de står og sorterer, og de har derfor
måttet prøve at hænge noget op for lyset. det er deres arbejdsforhold, det generer. de har ikke
haft problemer med, at minkene ikke ville gå i brunst.
fotoet bilag 7 er deres ejendom, når man kommer ind ad indkørslen. fotoet bilag 8 er taget
januar 2014 kl. 10.00. det viser, hvor mange møller solen skal passere. solen står lavt. det er
taget ud mod øst fra ud ad vinduerne i havestuen. det starter ved mølle 19, 20, 21 og i næste
række mølle 9 og 10. når solen når mølle 11, er den kommet så højt op, at den ikke laver
skyggekast mere. de har fem møller, de har skyggekast fra. i vvm-redegørelsen står der, at
det er beregnet ud fra en mølle og et vindue på en gange en meter. fotoet bilag 9 er for at
vise, hvor synlige, de er. på grund af at de ikke står stille, men hele tiden roterer, fanger de
opmærksomheden. fotoet bilag 10 er taget ved hjørnet af havestuen, hvor man står på
terrassen. det viser også solen bag møllen. fotoet bilag 11 er udsigten fra deres have, hvor
man stort set kan se hele mølleparken. det er mange vinger, der roterer uafhængigt af
hinanden. fotoet bilag 12 er fra bag minkfarmen og udsynet hen over deres jord, hvor man
skal udvide minkfarmen, hvis man vil det. det vil ikke være noget problem at få lov at
udvide. de har selv jorden til det. møllerne er meget fremtrædende i forhold til deres
ejendom. når man kører ad hjortmosevej, kører man lige imod dem, og har udsyn til hele
parken. når man holder i deres indkørsel, har man udsynet som fotoet bilag 11.
skyggekast starter om formiddagen, hvor man normalt sidder og får morgenmad. de får det
ind ad gavlvinduet, der vender ud mod møllerne. herefter går det ind i stuen og havestuen.
det er her, det er mest irriterende, fordi det rammer glasset i deres dør og i deres chatol. selv
om man ruller persiennerne for, er der stadig flimmer. det bliver ved længe, fordi det drejer
om til de næste møller. hvis man sidder f.eks. med en avis, flimmer det hele tiden. selv hvis
man sidder med ryggen mod vinduet. det er direkte skyggekast, hvor solen er bag møllerne.
reflekser fra vingerne får de kun ved aftentide. alt hvad man læser i, får man flimmer i. når
de ser fjernsyn, trækker de gardinet for. det er fra mange møller. de har det om formiddagen
fra om morgenen, når solen står lavt. det er ovre ved middagstid.
udenfor kan det ikke undgås, at øjet fanger møllerne, fordi de er i bevægelse.
den 5. november begynder de at sortere mink, og de bliver ved frem til omkring den 10.
december. de pelser minkene i staldbygningen. de har et langt bord ud mod vindmøllerne,
hvor skindene sorteres op. her må de dække vinduerne til for at kunne arbejde. det er mest
irriterende ved sorteringen i minkhallen. det lys, der skal sorteres ved, er en kombination af
dagslys og noget særligt lys fra et lysstofrør. han forstår ikke, at beregningerne for
skyggekast kan passe for deres ejendom, måske hvis det er fra én mølle. de oplever
skyggekast fra ca. 5. november hen til januar en gang. det kan vare fra f.eks. kl. 9.15 til kl.
10.25 på én dag, og så er den tid hurtigt brugt.
om dagen mærker man mest støjen i form af vingesuset, når man går ude. indendørs tænker
man ikke så meget over det, kun hvis man sætter sig i havestuen. udenfor kan man høre dem
næsten alle dage. det er om natten, det er mest træls. de har en udluftningskanal i deres
soveværelse, som bente har været nødt til at stoppe til for at kunne sove. man kan høre det
meget inde i soveværelset. måske bliver lyden forstærket i deres gårdsplads, der har u-form.
                                              - 19 -
de sover ikke med åbent vindue. det er mest lige, når man går i seng, at den almindelige støj
generer. støjen kommer hver gang vingerne skal passere mølletårnet. hvis der er kraftig vind,
hører de det ikke så meget, på grund af den støj, der så er fra andre ting. når det er stille og
mørkt, hører de det meget. han mener også, at der vil komme mere støj, når møllerne bliver
slidt. de lægger ikke mærke til den lavfrekvente støj om dagen. det er, når der er ro, og
typisk når de vil sove. den lavfrekvente støj aftager efter hans opfattelse ikke i styrke som
den almindelige vindmøllestøj gør, når man kommer længere væk. det er bente, der er mest
generet af den lavfrekvente støj.
med hensyn til minkene er den vigtigste periode april-maj, hvor de får unger. før har det
været sådan, at hvis der kom en flyvemaskine, kunne det få dem til at gå i panik og bide
ungerne ihjel. de har kun oplevet to år, hvor møllerne har været der. der har måske været lidt
flere unger, der er døde, men deres resultat er ikke blevet påvirket. det er lidt forskelligt, hvor
mange unger, minkene får. han synes ikke de rapporter, der henvises til, passer med det, de
har oplevet i vildbjerg. hans bekymring er, at den dyrlæge, som tilser minkene fem gange om
året, pludselig vil sige, at der er nogle af minkene, der er stress-påvirkede og skal aflives. de
har ikke observeret noget usædvanligt i de to år, hvor møllerne har været i drift i april-maj.
der har ikke været nogle bemærkninger fra dyrlægen. de frygter, hvis der kom-mer en
stormende periode i april-maj. de frygter også, at det vil påvirke en mulig køber. han kender
ikke minkavleren fra jyllands-posten.
de røde lys i toppen blinker heldigvis ikke, kun hvis møllevingerne kører forbi. det er klart,
at det røde lys, ser lidt underligt ud derude. de går ture i området, men det er ikke så roligt
som før. de bruger dog stadig naturen.
de tog imod de 159 anparter til kostpris. de gav 3.400 kr. pr. andel. det viste sig dog, at alle
andre, der boede indenfor 4½ kilometer kunne købe til samme pris. der er lige nu nogle til
salg til 3.200 kr. pr. anpart. de købte anparter i en ti-mandsmølle. de tror, det vil være
nødvendigt at kunne give nogle anparter med, hvis de skal have ejendommen solgt. de har
988 andele af en 10-mandsmølle. det er inklusive de 159 andele. i deres mølle er der flere,
der ikke bor indenfor 4½ kilometer. de valgte de 159 andele til kostpris, fordi de ville se, om
de kunne komme med i en 10-mandsmølle. de har investeret ca. 3 mio. kr. i det.
de kunne se den ene af hjortmosemøllerne fra deres have. de kunne høre dem, når vinden
var fra bestemte vindretninger, men det var aldrig noget, de tænkte over. de har aldrig kunnet
høre brummen fra dem. de var ikke generende. man kan også se på tallene, at støjniveauet
ikke var så højt. de oplever den lavfrekvente støj generende, selv om den ikke er oppe på
grænseværdien. de har en blæser til at køre i pelsrummet i en tre uger, medens de tørrer
skind, men den kan ikke høres udenfor pelsrummet. de har ikke andet generende støj ud over
vindmøllerne. der kommer en lastbil en gang i døgnet med minkfoder.
forespurgt hvad det var for en mappe med indsigelser, som blev udleveret til
taksationsmyndigheden ved besigtigelsen den 28. maj 2013, har svend aage damgaard
andersen forklaret, at det var indsigelsen om, at den nærmeste mølle ikke var på
visualiseringen, og at møllerne ikke var store nok på visualiseringen. den nærmeste mølle står
i højre side "udenfor" billedet. han er enig i, at man ikke kan se den nærmeste mølle på det
billede. vinklen skulle være drejet længere over til højre. udtalelsen fra steen henrik møller
er ikke én, han har udleveret. han husker ikke, om han var hjemme, da billedet til mini-
vvm-redegørelsen blev taget. efter hans opfattelse burde der have været taget et nyt billede,
hvor den nærmeste var vist.
                                             - 20 -
skønsmand finn jacobsen har vedstået erklæringen og har forklaret, at han har været
skønsmand i en hel del sager om værditab på grund af vindmøller. det er individuelt for hver
eneste ejendom, hvordan han vægter skyggekast, støj og det visuelle. møl-lerne står
forskelligt i forhold til de enkelte ejendomme. nogle er orienteret mod møllerne, hvor man
tydeligt kan se møllerne f.eks. fra terrassen, haven eller indefra. andre ligger, så man ikke
kan se vindmøllerne, men hvor det er støjen, der er problemet. jo flere ting, der påvirker en
ejendom, jo mere vil han vurdere, at der er risiko for, at ejendommen falder i værdi. han
kender obicon-rapporten. han baserer sit skøn på de erfaringer, han har med de ejendomme,
de har haft til salg og solgt i vindmølleområder. der er sagt og skrevet meget for og imod
vindmøller, men der har efterhånden været en del handler, og han baserer sit skøn på de
handler, som han kender. han har haft vvm-redegørelsen, minivvm-redegørelsen,
lokalplaner og det andet materiale, han har fået til sagerne, med ved vurderingerne.
de gamle møller i hjortmose stod ca. 1.600 meter væk. de var også mindre. man kunne se
dem fra haven, men ikke fra stuen. støjmæssigt lå de under de nye møller. det er boligdelen,
han vurderer, at der er værditab på. det indgår i vurderingen, at der er støj, skyggekast og det
visuelle. det er alle tre ting. skyggekastet er vurderet ud fra tallene i mini-vvm-
redegørelsen, hvor det fremgår, at der er skyggekast om formiddagen 6-7 timer i vintertiden.
det er det, han har baseret det på. han har selvfølgelig også hørt, at ejeren mener, at der er
skyggekast i et større omfang. han har forsøgt at tage højde både for målingerne og de
oplysninger, han har fået.
foreholdt visualiseringen i mini-vvm-redegørelsen på side 19 har finn jacobsen forklaret, at
man kan se flere møller, hvis man går ned til den lille bæk.
han har baseret sin vurdering på, at der etableres et normalt skyggestop, som hedder
maksimalt 10 timers skyggekast. hvis der er etableret et skyggestop, hvor det stopper 15
meter fra terrassen, vil det have betydning, i og med at det indgår som en del af vurderingen,
men han kan ikke sige med hvor meget, da det er en samlet vurdering. i så fald skal han vide
nærmere om, hvordan det virker.
søren plagborg har forklaret, at han er uddannet el-ingeniør. han har været ansat i vestas
siden 1998. han er i dag i en stilling som global chef for teknisk support til drift. han er chef
for folk, der beskæftiger sig med skyggestyring, og han var i sine tidlige ingeniørdage med til
at udvikle den første skyggestyring i danmark.
skyggestyringen fungerer på den måde, at der ud fra solens bane og gennemsnitlige vejrdata
er foretaget en geofysisk beregning af, hvornår der er en teoretisk chance for, at møllen kaster
skygge på en given lokation. beregningerne er programmeret ind i en styringsenhed, der
sidder i møllen. uden på møllen sidder der to sensorer, en der peger i østlig retning og en i
vestlig retning. når der er sammenfald mellem beregningerne og lysindfaldet på sensorerne,
siger sensoren til møllen, at den skal gå på pause. der går nogle minutter, inden møllen er tæt
på nul i omdrejningstal. møllen skal koble af nettet, den kinetiske energi i rotoren skal "løbe
ud", og man drejer vingerne, så de bremser ned. hvis møllevingerne f.eks "kører forbi" et
vindue, og der kommer sol, så de kaster skygge, kan der godt gå lidt tid, inden man oplever, at
de stopper. skyggekastet for de enkelte ejendomme er beregnet ud fra alle de møller, der
muligt kan give skyggekast på den pågældende ejendom.
windpro version 2.9.278 systemet er det værktøj, der primært bruges i danmark til at
beregne produktion, støj og skyggekast. det er udviklet af et firma, emd. dokumentet er
                                              - 21 -
grundlag for det, de har programmeret ind i hver enkelt vindmølle. kunden er kommet med
oplysninger fra en landinspektør om de skyggefølsomme områder. der kan godt være behov
for justeringer efterfølgende. generelt oplever de ikke store efterjusteringer. det er ikke
vestas´ oplevelse, at styringen ikke virker. foreholdt, at ejerne af ejendommen hjortmosevej
5 har forklaret, at de har oplevet et skyggekast på 9 timer det første år, hvor det beregnede er
7 timer og 18 minutter ude og 5 timer og 33 minutter inde, har søren plagborg forklaret, at
det er 250 sider, der er programmeret ind i en computer. han vil ikke udelukke, at noget er
programmeret forkert, og er det tilfældet, skal det korrigeres.
foreholdt at møllerne er kommet op i slutningen af 2013, og skyggestoppet først
færdigetableret i november 2014 har søren plagborg forklaret, at de først fik de sidste
landmålerdata om lokationerne i august 2014. derudover tog det et par måneder at få det helt
beregnet, programmeret, produceret og uploaded ude i møllen. man kunne godt have beregnet
det, før møllerne var sat op. han har ingen erfaring med, om det er sædvanligt. de har haft
mest fokus på at få møllerne i drift.
skyggestoppene er sat op, så møllerne stopper, når der er skyggekast. de trækker ikke 10
timer fra, men der ryger nogle minutter i nedlukningsprocessen. det er sat op til at stoppe, for
eksempel når skyggen rammer et vindue, men så vil der i de efterfølgende 2-3 minutter være
en skyggepåvirkning af vinduet på grund af nedlukningsprocessen. sådan vil det være hver
gang den starter og stopper. hen over året vil det aldrig komme over 10 timer. der er også
steder, hvor det er terrassen, der er lagt ind som et punkt. det er landmåleren, der har
defineret de skyggefølsomme områder.
vestas har leveret skyggestyring/hardware til alle møller. de har ikke programmeret
skyggestop i de møller, der ikke rammer naboer. han mener, at der er aktiv skyggestyring på
14 møller.
han har ikke lavet beregningerne i vvm-redegørelsen. han vil mene, at de beregninger, der
er redegjort for på side 162 og 163 er beregninger, uden der er opsat skyggestyring. han kan
ikke svare på, hvor arealet på de 15 gange 15 meter, der er beregnet ud fra, er beliggende,
men han vil antage, at det er på den pågældende nabomatrikel. det er beregninger, ikke
målinger. inputdataene i vvm-redegørelsen kommer fra en landmåler. han ved ikke,
hvordan landmåleren har indsamlet de data. vestas har modtaget en datafil fra landmåleren,
som definerede "et hvidt lagen", der skulle definere en have, et hus eller et vindue. det er de
data, der er puttet ind i deres beregninger. det er som nævnt landmåleren, der har defineret de
skyggefølsomme områder.
det typiske i forhold til for eksempel en nabo og en vindmølle er, at der i en periode vil være
en skyggepåvirkning i de tidlige morgentimer eller sen aften, hvor man vil have en halvbue
over horisonten. den første dag vil det måske være tre minutter, næste dag fem minutter, og
så vokser det typisk op til 1/2 - 3/4 time og aftager så igen. perioden er måske på 15 dage i
januar. summen af det forløb, og måske et lignende forløb i oktober er det programmet har
beregnet. når der er etableret skyggestop, varer skyggekastet kun de 2-3 minutter, det tager at
lukke ned. hvis for eksempel det beregnede skyggekast i de 15 dage er 7 timer og 18
minutter, vil der efter skyggestoppet er sat op, være en skyggepåvirkning på samlet 1/2 - 3/4
time i den omhandlede periode. der er yderligere lavet det, at er der en dag med vandrende
skyer i en periode, hvor møllen ved sol skulle være lukket ned i 1/2 time, så genstartes den
ikke, selv om der bliver skyet efter 10 minutter.
                                              - 22 -
lyset i toppen af møllen er et markeringslys i forhold til fly. så længe det ikke er i nærheden
af en lufthavn er det et 10-kantet rødt lys, der lyser konstant. han husker ikke, om det skifter
til hvidt om dagen. der er i prismen en afskærmning nedad, men man kan se det fra jorden.
det kan måske blinke, hvis der roterer en vinge foran.
det er som nævnt ikke ham, der har lavet beregningerne i vvm-redegørelsen. heller ikke i
mini-vvm-redegørelsen. han har heller ikke personligt haft noget at gøre med windpro
beregningerne og programmeringen og heller ikke servicerapporterne for de 22 vindmøller.
lars søndergaard har forklaret, at han er ansat i delta som specialist indenfor støj. han
arbejder med bygningsakustik og vindmøllestøj. han har været i delta i 9 år. de har udført
målinger ved vindmøllerne. det er ikke ham, der har foretaget målingerne i testrapporten af
26. august 2014. det er en kollega, som ikke er hos delta længere.
de kan godt lave de indledende støjberegninger, men det plejer de ikke, for "ikke at have for
mange kasketter på". de indledende støjberegninger foretages på kendte data for den samme
vindmølletype. typisk er det målte værdier for den samme vindmølle eller en tilsvarende, der
indgår i de beregninger. deres opgave er typisk at foretage målinger på vindmøllerne, når de
er kommet op. de beregner en kildestyrke, som alle beregninger bliver lavet på baggrund af,
og så laver de en ny beregning svarende til den indledende, for at se om støjen holder sig
indenfor det tilladte område. i det åbne land er støjgrænsen 44 db ved 8 m/s og 42 db ved 6
m/s. i støjfølsomme områder er det 39 db og 37 db. den nugældende støjbekendtgørelse, nr.
1284/2011, er den 3. version af den måde, man regulerer støj fra vindmøller på i danmark.
den primære forskel til den tidligere gældende, nr. 1518/2006, er, at man også nu laver en
lavfrekvent støjberegning. før var der ikke en lavfrekvent støjgrænse.
støjbekendtgørelsen definerer, at tre eller flere vindmøller, der står sammen, er en park. hvis
møllerne er ens, behøver man kun at måle på tre af vindmøllerne. for de resterende anvender
man en middelværdi for de tre målte. her er målt mølle 1, mølle 11 og mølle 22. deres
erfaring er, at hvis møllerne er ens, er der ikke den store forskel fra den ene mølle til den
anden. det er også det, man kan se f.eks. af resultaterne side 2. der er ikke specielt store
udsving i kildestyrken ved de to vindhastigheder for hver af de tre vindmøller. der er målt på
tre møller, fordi det er det, lovgivningen har fastsat som det nødvendige.
når de måler, laver de en måling i en afstand, der svarer til totalhøjden på vindmøllerne. her
er det ca. 150 meter. ud fra de beregningsmetoder, der også fremgår af bekendtgørelsen, kan
man regne sig op til en kildestyrke. ud fra det kan man beregne, hvilken støjbelastning, der er
hos naboerne. det, der fremgår af skemaet side 2 i testrapporten, er en total kildestyrke fra
hver af de tre vindmøller. tallene er ret ens. han vil mene, at der ikke er hørbar forskel.
i bilag 1 i rapporten på side 18 kan man se støjens udvikling ved de forskellige
vindhastigheder. det er det støjniveau, der er målt i 150 meters afstand. støjen fra møllerne er
"krydserne". man kan se, at støjen er støt stigende op til 8 m/s, og herefter er det ca. jævnt.
det er det sædvanlige billede for moderne vindmøller i danmark. resultaterne her og også de
næste par kurver, er blevet brugt til at beregne en kildestyrke, som er den værdi, der skal
bruges til at beregne støjbelastningen. cirklerne er baggrundsstøjen. den måles, medens den
mølle, de måler på, er slukket. bilag 4 på side 21 viser noget af målingen for mølle 11, men
da de ikke nødvendigvis er målt i lige nøjagtig samme afstand, kan de målinger ikke
sammenlignes. det, der kan sammenlignes, er den beregnede kildestyrkeværdi.
                                              - 23 -
efter bekendtgørelsen skal støjen bestemmes ved 6 m/s og 8 m/s. støjmålinger bliver altid
lavet i medvindsretning, fordi man vil have en "worst case" situation. det er også det, man
gør i beregningerne, man anser, at der hele tiden er medvind til alle naboer. der vil være mest
støj i medvindsretningen. ved højere vindhastigheder end 8 m/s stiger støjen ikke for de nye
vindmøller. det samme gælder den lavfrekvente støj. ved nogle af de gamle vindmøller
kunne støjen godt stige ved højere vindhastigheder end 8 m/s. man er blevet bedre til at få
energi ud af vinden, og det har haft den effekt, at støjen ikke stiger ved de højere
vindhastigheder.
det giver ekstra støjbelastning, at der står flere møller end én. man er ovre i logaritmiske
værdier. det er sådan, at hvis man har en mølle, der støjer, og der så er én ved siden af, så
støjer de ikke dobbelt. rent regnemæssigt vil det svare til en støjforøgelse på 3 db. des flere
møller, des mere støj, men ikke aritmetisk. hvis en mølle siger 41 db, er det ikke sådan, at to
møller er 82db. det vil nærmere være 44 db for de to møller. tommelfingerreglen er, at man
skal have 10 ens støjkilder for at få en forøgelse på 10 db.
alle beregningerne er lavet ud fra en sum af støjen fra alle relevante vindmøller i området.
det er reguleret i bekendtgørelsen, hvilke vindmøller der skal med. de relevante er medtaget i
beregningerne. så vidt han kan se, er det 42 vindmøller, der indgår i beregningerne her. det er
den samlede støj, der er fra de omhandlede 22 og 20 andre relevante, der indgår i den støj, der
er beregnet for den enkelte ejendom.
som ved al måling er der en usikkerhed. når de måler, kan man se det som en stikprøve. man
har udregnet, at der ved denne målemetode vil være en usikkerhed på +/- 2 db. hvis man har
en værdi på 41 db, ligger den sande værdi mellem 39 og 43 db. det sædvanlige er, at man
lader ejeren af støjkilden få gavn af de 2 db. det vil sige, at man reelt skal have en
støjbelastning over 46 db, før man vil sige, at der er en signifikant overskridelse, der kræver
reduktion af støjen. det sædvanlige er, at når man ansøger, skal man holde sig strengt til
støjgrænsen, dvs. at den vvm-beregning, der ligger til grund, skal holde sig strengt indenfor
grænsen på f.eks. 41 db, men ved den efterfølgende måling skal man reelt op på 46 db, før
kommunen skrider ind.
her mener han, at variationen er ret lille. ved nogle er der lidt mere støj end beregnet, ved
andre lidt mindre. i forhold til vvm-redegørelsen side 156 har de beregnet støjen ud fra
målingerne. ved nabobolig 3 - trehedevej 14 - er den tidligere beregnet til 40,4 ved 6 m/s.
den har de beregnet ud fra målingen til 39,4 db. det fremgår af rapporten side 13, punkt c.
ved 8 m/s, vvm-redegørelsen side 157, her er den forud beregnede støj ved 8 m/s ved
nabobolig 3 - trehedevej 14 - 41,0 db. resultatet af deres opdaterede beregning giver 42, 2
db. han ved ikke præcist, hvilke vindmøller der er brugt i vvm-redegørelsen.
ved 6 m/s (vvm-redegørelsen side 156) er den tidligere beregnede støj ved nabobolig 37 -
hjortmosevej 3 - 40,8 db(a) og deres opdaterede er 37,7.
der er stadig en usikkerhed på +/- 2 db. ved 6 m/s ligger værdierne generelt lavere. det kan
også skyldes, at det var en anden vindmølletype den forudgående beregning blev lavet på. de
har også udført målingerne på lem kær møllerne.
ved 8 m/s (vvm-redegørelsen side 157) er den tidligere beregnede støj ved nabobolig 37 -
hjortmosevej 3 - 41,8 db(a) og deres opdaterede er 40,6.
                                               - 24 -
ved 8 m/s er det mere blandet. nogle værdier er lidt højere, nogle lidt lavere. sædvanligvis
kan man ikke høre forskel på 1 db og heller ikke 2 db. det er svært at sige, hvor højt man
skal op i forskel, for at det kan høres.
vedrørende lavfrekvent støj. den ligger generelt lavere end grænseværdien, selv med en
usikkerhed på 2 db.
vindmøllerne ved bindesbøl er også en vestas mølle, men en anden model. de har også
udført målinger og beregninger for den sag. det var et af de projekter, der kom op før den nye
bekendtgørelse. lige præcis den vindmølletype, der står ved bindesbøl er
problemvindmøllen, når man taler om lavfrekvent støj. den stilles ham bekendt ikke længere
op i danmark af samme årsag. ved de 22 møller, der er stillet op i nærværende sag, har man
fundet problemet og fået reduceret den lavfrekvente støj.
man kunne godt måle på flere vindmøller end de tre, man skal efter bekendtgørelsen. det, der
er problemet, er, at de er afhængig af vejret. hvis de vidste, hvornår der var den rigtige
vindhastighed, ville det være nemmere. teoretisk kunne målingen være ovre på en time, men
i realiteten bruger de en halv til to-tre dage, hvis de er uheldige med at få ramt de rigtige
vindhastigheder. det er ikke så meget det at få flyttet måleudstyret, der tager tid. hvis
vindmøllerne havde været sat op, så der skulle måles flere, havde de gjort det. efter
bekendtgørelsen skal der måles ved både 6 m/s og 8 m/s. strategien ved målingerne er lidt
forskellig. typisk går de efter, hvor der er en flanke, hvor de kan kigge på forskellige
vindhastigheder, men det er ikke altid det lykkes. han vil skyde på, at hver af målingerne har
stået for 1/4 af den tid, der er brugt, og beregningerne så den sidste 1/4. måling af en mølle
mere ville måske være 1/4 oveni prisen.
de måler altid kun på en mølle ad gangen. de andre møller i nærheden, der på det tidspunkt
bliver set som en del af baggrundsstøjen, bliver slukket. det er tilfældigt, hvilke møller der
udtages til måling. det er oftest parkens layout, der afgør det. han har ikke været med til at
vælge møllerne ud ved de målinger, der er foretaget i denne sag, derfor kan han kun udtale sig
om det overordnede. hvis der har været specifikke klager, vil de ofte prøve at vælge møller i
nærheden af de ejendomme. han tror valget af de møller, der er målt på her, har været
økonomi. hvis de havde valgt nogle i midten af parken, ville der have været mange møller
rundt omkring, de skulle have slukket, og som så ikke havde produceret, medens de målte. de
måler på én vindmølle ad gangen for lige præcis at kunne bestemme støjen fra en vindmølle.
hvis der er flere ad gangen, bliver det mudret. grunden til, at de måler tæt på, er, at jo bedre
kan støjen bestemmes. jo længere væk der måles, jo større bliver usikkerheden. der skal
desuden gerne være forskel på det, de måler, og det, der er rundt omkring. det er en
beregning, hvor stor støjbelastningen er henne på den enkelte ejendom. det er ikke en måling.
det er defineret i bekendtgørelsen, hvordan man skal beregne lavfrekvent støj. beregning ud
fra målinger er den måde, man har valgt at gøre det på i danmark, hvad enten det er
vindmøllestøj, flystøj, togstøj, bilstøj eller andet. man laver målinger tæt på støjkilden, hvor
man kan få en god bestemmelse af støjen. usikkerheden ved at gøre det på denne måde er
meget mindre, end hvis man laver en måling ude ved naboen. den lavfrekvente støj udbreder
sig ikke længere end almindelig støj. det er det modsatte, der er tilfældet. hvis man har stået
på afstand af en rockkoncert, er det bassen, man kan høre. grunden til det er, at luftaffusionen
"sluger" de høje frekvenser. jo længere man kommer væk, jo mere dæmpet er de høje
frekvenser. det kan godt have den sideeffekt, at man lægger mere mærke til bassen, men der
er ikke mere af den. en bygning fungerer på samme måde, den er bedst til at dæmpe de høje
frekvenser. man har lavet nogle målinger på huse, som man bruger i beregningen. i øjeblikket
                                               - 25 -
har miljøstyrelsen et projekt ude, idet man ønsker et forbedret datagrundlag til bestemmelse af
huses lavfrekvente lydisolation.
vedrørende det, der er anført side 3 i testrapporten af 26. august 2014, er det vindmølleparken
med de 22 vindmøller, som prøvningsresultatet gælder for. med hensyn til, om det er
støjfølsomme områder eller ej, følger de det opdrag, de får fra deres kunde. de har ikke selv
nogen holdning til, hvordan områderne skal klassificeres.
asger holm thomsen har supplerende forklaret, at vindmølleselskabet har bedt landmåleren
om at måle på selve stuehuset og på terrassen til brug for opsætning af skyggestop.
parternes synspunkter
bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen har i påstandsdokumentet
anført følgende til støtte for deres påstand:
      "anbringender:
      bente og svend aage damgaard andersens krav baseres på 2 forskellige regelsæt,
      nemlig dels ve-lovens regler om betaling af værditab som følge af nørhede-hjortmose
      vindudvikling aps' opstilling af 22 store vindmøller i umiddelbar nærhed af deres
      ejendom og dels de naboretlige regler om betaling af erstatning, når generne ved
      opstilling og drift af disse vindmøller går ud over, hvad naboer bør tåle.
      ve-lovens regler om betaling for værditab
      det gøres gældende, at bente og svend aage damgaard andersen ikke med det af
      taksations-myndigheden udmålte beløb på 200.000 kr. for værditabet på ejendommen
      hjortmosevej 3 (bilag 4) har fået fuld betaling for værditabet, som de har krav på efter
      ve-loven, der berettiger dem til fuld betaling for ethvert tab på ejendommen efter en
      individuel vurdering.
      det gøres gældende, at taksationsmyndighedens arbejdsgrundlag var uholdbart, fordi
      denne myndigheds vurdering af de visuelle forhold alene var computergenererede
      billeder i miljørapporten (bilag 1), ligesom grundlaget for myndighedens vurdering af
      støjudsendelse og skyggekast var de computergenererede beregninger og dermed af
      hypotetisk karakter. det fremgår af bilag a, "at den endelige vindmølletype varierer fra
      typen i vvm-redegørelsen", men de summariske beregninger i bilag a er fortsat på
      hypotetisk grundlag og giver ikke et betryggende billede af de faktiske forhold.
      det gøres gældende, at taksationsmyndighedens arbejdsform med besøg på mange
      ejendomme inden for samme arbejdsdag og med ophold af kun 20 minutters varighed
      på hver ejendom rejser tvivl med hensyn til overholdelse af de almindelige
      forvaltningsretlige krav om grundig sagsbehandling og specielt ve-lovens krav om
      individuel vurdering af denne ejendom.
      teksten til afgørelsen (bilag 4) fremtræder, når den sammenholdes med afgørelser i
      andre sager, i høj grad standardiseret, hvilket forstærker tvivlen med hensyn til grundig
      sagsbehandling og individuel vurdering.
                                        - 26 -
taksationsmyndighedens udmåling ligger væsentligt under det beløb på 325.000 kr.,
som skønsmændene finn jacobsen og marius pallesen nåede frem til i deres
skønserklæring af 17. marts 2015 under nærværende retssag.
det gøres gældende, at begrebet værditab som udgangspunkt må måles i forhold til en
salgssituation for ejendommen, og at forringede muligheder for realkredit- eller
bankfinansiering vil påvirke salgsprisen.
under alle omstændigheder vil værdien af ejendommen i en salgssituation være
væsentligt forringet på grund af det voldsomme visuelle indtryk af de 22 store
vindmøller, af deres vedvarende støjudsendelse, af skyggekast fra vindmøllerne samt af
trykbølger i vindmøllernes nærhed.
om natten afløses skyggekastet af det flimrende røde lys fra de lamper, der er opsat i
toppen af vind-møllerne for at advare lavtgående fly. det røde lys er tændt konstant,
men flimrer med rotorernes passage.
livskvaliteten ved at bo på ejendommen er både indendørs og udendørs forringet.
de fleste købere, der efterspørger en ejendom med moderne kvalitetsbolig med
rummelige og moderne erhvervsbygninger og store udendørs arealer i den åbne og frie
natur i det vestlige jylland vil nok køre videre og se på andre ejendomme i stedet, når de
har set og hørt vindmøllerne.
for de købere, der måske vil acceptere synet og lyden fra vindmøllerne, vil det påvirke
prisen særdeles negativt.
specielt vedrørende støjudsendelse fra vindmøllerne gøres det gældende, at reglerne i
støjbekendtgørelsen for vindmøller (bekendtgørelse nr. 1284 af 15. december 2011)
ikke er dokumenteret overholdt, og at sagsøgtes bevisbyrde med hensyn til dette forhold
ikke er opfyldt med fremlæggelsen af bilag c af 26. august 2014 med målinger
foretaget af vindmøllelindustriens eget analyseinstitut delta.
det gøres gældende, at følgende mangler ved denne målingsrapport må antages at
påvirke ejendommens værdi negativt:
1)       det forhold at støjmålingerne kun er foretaget for 3 ud af de 22 vindmøller,
2)       det forhold, at støjmålingerne ikke er foretaget inde på sagsøgernesejendom,
3)       samt det forhold, at målingerne specielt af den lavfrekvente støj ikke er foretaget
inde i boligen på trods af reglen i bekendtgørelsens § 4, stk. 2: "den samlede
lavfrekvente støj fra vindmøller må indendørs i beboelse i det åbne land eller indendørs
i områder til støjfølsom arealanvendelse ikke overstige 20 db ved en vindhastighed på 8
m/s og 6 m/s"
vedrørende infralyd hedder det i vvm- og miljørapporten (bilag 1) side 153: "selv tæt
på møllerne er lydtrykniveauet langt under den normale høretærskel, og infralyd
betragtes således ikke som et problem", men det standpunkt bestrides i nyere
amerikansk forskning, jfr. bilag 5 og bilag 5a.
                                        - 27 -
man går i beregningerne så tæt på grænseværdierne for støj, at blot en lille usikkerhed i
målinger og beregninger kan komme til at indebære, at driften af vindmøllerne bliver
ulovlig i større eller mindre tidsrum. specielt for denne ejendom burde den korte afstand
på kun 666 meter til den nærmeste vindmølle have ført til mere indgående og
individuelle målinger.
hvis vindmøllerne havde været blot 10 cm højere og dermed 150 meter, ville hele
projektet falde uden for den kompetence, der tilkommer ringkøbing-skjern kommune,
for projektet ville i så fald høre under statens kompetence med hensyn til
miljøgodkendelser og vvm-tilladelser m.v.
det gøres gældende, at den usikkerhed vil påvirke værdien af ejendommen negativt.
specielt vedrørende skyggekast fra vindmøllerne bemærkes, at skønstemaet af 16.
oktober 2014 i spørgsmål 3 beder skønsmanden vurdere ejendommen handelsværdi
inden opstilling af vindmøllerne i andet halvår 2013 og i spørgsmål 4 ejendommens
handelsværdi i efteråret 2013 efter opstillingen af vindmøllerne, men at det af sagsøgte
fremlagte bilag f dokumenterer, at det såkaldte skyggestop først blev etableret på de 22
vindmøller i november 2014.
retten bør således principalt ved sin vurdering af værditabet på ejendommen lægge til
grund, at der ikke var etableret skyggestop på det relevante tidspunkt for vurderingen af
værditabet.
subsidiært bør retten lægge til grund, at etableringen af det såkaldte skyggestop er uden
betydning for værditabet på ejendommen også ved en efterfølgende vurdering af
værditabet, som det anføres af skønsmand leif stephansen i hans supplerende
skønserklæringer af 8. juli 2015 vedrørende stampevej 2, trehedevej 14, flytkær 16 og
novej 4. retten bør lægge dette til grund tillige i nærværende sag, også fordi sagsøgtes
advokat i retsmødet den 9. juli 2015 erklærede, at besvarelsen af de supplerende
spørgsmål i de fire sager også vil have betydning i de øvrige sager.
disse problemer med visuel dominans, støjudsendelse og skyggekast er ikke blot
relevante bedømt fra selve ejendommen hjortmosevej 3, men også fordi en sådan
ejendom placeret i et i øvrigt smukt og uberørt naturområde i høj grad havde - og nu
efter vindmølleopstillingen i mindre grad har - værdi som følge af muligheden for at
nyde den omkringliggende natur ved trave- eller løbeture, cykelture, jagt og fiskeri.
specielt vedrørende spørgsmålet om værditab på minkfarmen gøres det gældende, at en
potentiel køber af en minkfarm må antages at bemærke sig hjortmosevej 3's naboskab
til en usædvanligt stor og dominerende vindmøllepark samt gøre sig overvejelser om,
hvorvidt det kan være en risiko for minkavlen.
taksationsmyndigheden forholder sig til problemet (bilag 4, side 5), men "har lagt vægt
på, at det med det nuværende vidensniveau ikke kan påvises, at støj fra vindmøller
påvirker minks trivsel og produktion".
skønsmændene finder, at "minkfarmen (erhvervsdelen) vil ikke prismæssigt være
nævneværdigt påvirket af opstilling/drift af møllerne på naboejendommen", men
refererer at "ejerne oplyste, at de mente, at tæverne havde bidt lidt flere hvalpe ihjel i
2014 end sædvanligt, dog uden at dette gik ud over årets samlede
hvalpegennemsnit/produktion". skønsmændene bemærkede "at mink under normale
                                       - 28 -
omstændigheder hurtigt tilpasser sig støj lys/blink på afstand i de tilfælde det er
vedvarende".
både taksationsmyndigheden og skønsmændene erkender således, at der er en vis
problematik, og det gøres gældende, at for en køber af ejendommen vil alene
usikkerheden være nok til at fravælge denne ejendom eller kun handle mod en væsentlig
prisnedsættelse. dette standpunkt styrkes af den som bilag 16 fremlagte artikel af 7.
januar 2015 i jyllands-posten, som specielt også vedrører en minkavler.
hertil gøres det gældende, at den offentlige debat om de helbredsmæssige
langtidsvirkninger af støj fra store vindmøller (bilag 16) og foreløbige videnskabelige
undersøgelser (f.eks. bilag 5 og 5a), der også er offentligt tilgængelige, vil påvirke
køberinteressen – og dermed værditabet – væsentligt.
det gøres gældende, at bente og svend aage damgaard andersen har opfyldt den
bevisbyrde, der påhviler dem som sagsøgere for, at de ikke ved
taksationsmyndighedens afgørelse er tilkendt fuld betaling i overensstemmelse med
ve-loven, men at beløbet er i hvert fald som det påståede.
de naboretlige regler om erstatning når tålegrænsen er overskredet
i den ulovbestemte udvikling af naboretten er igennem mange års retspraksis udviklet
den tese, at naboer som udgangspunkt må leve med de gener som samfundsudviklingen
medfører, når opstilling af diverse tekniske anlæg besluttes af offentlige myndigheder
eller på grundlag af offentlige myndigheders accept.
imidlertid er tesen, at selv om sådanne tekniske anlæg er lovlige, d.v.s. efterlever alle
offentlige forskrifter om f.eks. sikkerhed og miljø, så kan der udløses erstatningspligt
for opstilleren og driftsherren, hvis ”tålegrænsen” er overskredet, d.v.s. grænsen for,
hvad naboer bør tåle af selv lovlige anlæg, der måske tjener en generel
samfundsinteresse.
det gøres principalt for bente og svend aage damgaard andersen gældende, at
nørhede-hjortmose vindudvikling aps ikke har løftet den for en opstiller og
driftsherre påhvilende bevisbyrde for at opstilling og drift har efterlevet og fortsat
efterlever lovgivningens krav med hensyn til støjpåvirkning af naboer og skyggekast.
det er alene sagsøgte, der har teknisk mulighed for at føre sådant bevis.
sagsøgte har alene underbygget sine standpunkter med utilstrækkeligt dokumentbevis.
det gøres subsidiært gældende, at også under forudsætning af lovlig opstilling og
lovlig drift af vindmøllerne, så er den naboretlige tålegrænse væsentligt overskredet af
nørhede-hjortmose vindudvikling aps i forhold til bente og svend aage damgaard
andersen.
denne vindmøllepark er med antallet 22 og højden på næsten 150 meter den største
landbaserede vindmøllepark i danmark.
vindmøllerne er visuelt dominerende og skadelige for trivsel og sundhed i det daglige
for sagsøgerne, og støjen skader specielt også nattesøvnen, så de ikke kan finde hvile
med åbne vinduer.
                                            - 29 -
     det gøres gældende, at vindmøllernes visuelle dominans, støj og skyggekast medfører
     en reduktion af livskvaliteten for bente og svend aage damgaard andersen samt deres
     hjemmeboende søn og udsigt til muligvis varige helbredsmæssige skader, hvilket i sig
     selv begrunder en væsentlig erstatning for overskridelse af den naboretlige tålegrænse.
     det gøres gældende, at bente og svend aage damgaard andersen har opfyldt den
     bevisbyrde, der påhviler dem som sagsøgere for, at de er berettigede til erstatning i hvert
     fald op til det påståede beløb som følge af sagsøgtes overskridelse af den naboretlige
     tålegrænse.
     ...
     sagsomkostninger
     bente og svend aage damgaard andersens behov for advokatbistand har været
     betydeligt og væsentligt udover, hvad en sagsgenstand på 200.000 kr. i sig selv tilsiger.
     det retlige indhold af ve-lovens regler om værditab og betaling herfor er endnu ikke
     fuldt prøvet ved domstolene, og spørgsmålet om værditab på den erhvervsmæssige del
     af en ejendom er helt uprøvet. grænsedragningen over for den traditionelle
     erstatningsret og den naboretlige tålegrænse har hidtil stort set været uprøvet.
     sagsforberedelsen har siden sagens anlæg den 4. februar 2014 strakt sig over mere end
     1½ år og indebåret ikke mindre end 5 telefonretsmøder, hvilket i usædvanlig grad
     skyldes sagsøgtes fremføring af juridisk uholdbare standpunkter.
     (der sigtes herved til standpunkter som at man ikke i sådanne sager kunne have syn og
     skøn, at værditab på erhvervsdelen af ejendommen ikke kunne komme i betragtning, at
     taksationsmyndigheden kunne inddrages i sagen, og at sagsøgerne ikke kunne
     fremlægge fotografier som bilag eller fremlægge den som bilag 5 fremlagte rapport fra
     amerikanske forskere ).
     dette har fremtvunget et ekstraordinært tidsforbrug for sagsøgernes advokat, som ikke
      er rimeligt begrundet og bør afspejles i rettens afgørelse om sagsomkostninger.
     oplysning om sagsøgernes direkte udgifter til retsafgifter samt syn og skøn m.v. vil
      foreligge ved hovedforhandlingens begyndelse.
     omkostningerne til syn og skøn bør bæres alene af sagsøgte, idet udgifterne hertil har
     været nødvendige for sagens forsvarlige førelse, jfr. højesterets afgørelse som refereret
     i ufr 2013 107/1h, og specielt udgifterne til supplerende skønserklæringer og
     afhjemling i retten bør bæres af sagsøgte, da det alene er sagsøgte, der har ønsket dette.
     sagsøgerne er ikke momsregistrerede af betydning for nærværende sag."
bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen har i forbindelse med
hovedforhandlingen oplyst, at de har betalt retsafgift med i alt 5.100 kr., honorar til
skønsmand finn jacobsen med 19.316,75 kr. og honorar til skønsmand marius pallesen med
12.975 kr., i alt 37.391,75 kr.
bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen har i supplerende
påstandsdokument anført følgende til støtte for påstandene i forhold til sagsøgtes subsidiære
påstande:
                                             - 30 -
      "anbringender:
      til støtte for bente og svend aage damgaard andersens principale påstand,
      afvisningspåstanden, gøres det gældende, at ve-loven ikke hjemler mulighed for en
      domstolsafgørelse om hjemvisning.
      taksationsmyndigheden er ikke et selvstændigt forvaltningssubjekt, der på sædvanligvis
      kan retsforfølges, og sagsøgtes "supplerende anbringender" er ikke af en karakter, der
      kan bruges i en dom om hjemvisning, herunder i givet fald med påpegning af, hvad
      taksationsmyndigheden skal forholde sig til og med stillingtagen til, hvorledes det kan
      influere på en allerede anlagt retssag om betaling for værditab.
      til støtte for bente og svend aage damgaard andersens subsidiære påstand,
      påstanden om at hjemvisningspåstanden ikke tages til følge, gøres det gældende, at
      allerede fordi taksationsmyndigheden ikke er part i sagen, kan der ikke ved dom træffes
      en sådan afgørelse.
      under sagsforberedelsens brevveksling og telefonretsmøder har undertegnede advokat
      henledt sagsøgtes advokats opmærksomhed på, at han for at følge dette tankesæt i hvert
      fald burde søge at procestilvarsle taksationsmyndigheden, men det har han alligevel
      ikke gjort. sagsøgtes advokat har ej heller orienteret retten og sagsøgerne om indholdet
      af sine kontakter med taksationsmyndigheden.
      når man hverken kender indholdet af henvendelsen fra sagsøgtes advokat til
      taksationsmyndigheden eller taksationsmyndighedens svar, så er det ikke muligt for
      retten eller for sagsøgerne at se, hvilken sammenhæng en hjemvisningspåstand skal
      indgå i.
      det fremgår hertil udtrykkeligt af ve-lovens § 12, stk. 2 at "taksationsmyndighedens
      afgørelser kan af ejeren eller af opstilleren indbringes for domstolene som et søgsmål
      mellem disse", og modsætningsvis fremgår det, at taksationsmyndigheden ikke kan
      være part i en sådan retssag. i bemærkningerne til § 12 hedder det da også, at
      "taksationsmyndigheden kan således ikke sagsøges".
      til spørgsmålet om taksationsmyndigheden af egen drift kan beslutte at genoptage en
      sag bemærkes, at med formuleringen af ve-loven og forarbejderne hertil er den retlige
      ramme for en sådan indtræde i allerede verserende retssager for taksationsmyndigheden
      da også særdeles tvivlsom."
bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersens advokat har i det
væsentligste procederet i overensstemmelse med det, der er anført i påstandsdokumenterne.
det er til spørgsmålet om værditab på minkfarmen yderligere anført, at det også påvirker
ejendommens værdi negativt, at en udvidelse af minkfarmen kun kan ske på området lige op
til minkfarmen. desuden er det anført, at det forhold, at bente damgaard andersen og svend
aage damgaard andersen er med i en 10-mandsmølle ikke skal tillægges betydning.
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har i påstandsdokumentet anført følgende til støtte
for sine påstande:
      "anbringender:
                                       - 31 -
til støtte for den af sagsøger nedlagte primære påstand gøres det gældende,
 at de opstillede møller er opstillet og drives i overensstemmelse med alle gældende
regler,
at bevisbyrden for det modsatte påhviler sagsøgeren, herunder fordi sagsøgte i
forbindelse med opsætning og drift er underlagt offentlig kontrol,
at der ved fastsættelsen af værditabserstatningen skal tages hensyn til det etablerede
skyggestop,
at den af taksationsmyndigheden udmålte erstatning, er i overensstemmelse med det
værditab, der skal udmåles efter ve-loven,
 at        taksationsmyndighedens arbejde har været grundigt og uden
fejl,
at det materiale, som taksationsmyndigheden har truffet sin afgørelse på baggrund af,
har været retvisende og fyldestgørende,
at området for værditabserstatning er reguleret i ve-loven, og at der ikke foreligger
nogen ”tålegrænseoverskridelse” for disse lovligt opsatte og drevne møller, der kan
udløse yderligere erstatning,
til støtte for den af sagsøger nedlagte subsidiære påstand gøres det gældende,
 at sagsøger anfægter taksationsmyndighedens vurderingsforretning som yderst
mangelfuld og usikker, hvilket bestrides af sagsøgte,
at hjemvisning af sagerne derfor vil give taksationsmyndigheden lejlighed til, at
besigtige ejendommene på ny eller fremkomme med en supplerende udtalelse, således
at det kan fastslås, at taksationsmyndigheden har inddraget samtlige relevante
oplysninger i vurderingen,
 at en hjemvisning af sagerne til taksationsmyndigheden ikke er i strid med ve-loven,
                            idet det i henhold til ve-loven er forudsat, at værditabsord-
ningen skal udmåles af taksationsmyndigheden,
         idet      årsagen til, at der ikke i henhold til ve-loven er en administrativ
ankeadgang, alene skyldes hensynet til vindmølleopstilleren og at betalingsspørgsmålet
kan afklares inden for en overskuelig tidshorisont,
                             idet ve-loven ikke afskærer taksationsmyndighedens mu-
lighed for en genvurdering af afgørelserne,
...
                                             - 32 -
       sagens omkostninger
       ved fastsættelse af sagens omkostninger, bedes retten tage hensyn til, at de 12 sager
       (oprindelig 13 sager) processuelt er behandlet samlet – både under forberedelsen og
       hovedforhandlingen.
       herudover er størstedelen af bilagsmaterialet det samme for alle 12 sager, ligesom
       lovgrundlag, domme mv. også er det samme. "
nørhede-hjortmose vindudvikling aps´ advokat har i det væsentligste procederet i
overensstemmelse med det, der er anført i påstandsdokumentet. det er yderligere anført, at det
skal tillægges betydning i forhold til bente damgaard andersen og svend aage damgaard
andersens mulighed for at få betaling for værditabet, at de har valgt at investere i projektet
ved at være med i en 10-mandsmølle.
rettens begrundelse og afgørelse
efter lov om fremme af vedvarende energi (ve-loven) § 6, stk. 1, og forarbejderne hertil har
en ejer af en ejendom krav på at få dækket det fulde værditab, som opstilling af vindmøller
påfører ejendommen. taksationsmyndigheden har i afgørelsen af den 27. juni 2013, meddelt
den 29. august 2013, truffet afgørelse om, at der er et værditab på 200.000 kr. på den
omhandlede ejendom, og det er bente damgaard andersen og svend aage damgaard
andersen, der har bevisbyrden for, at de ikke ved denne afgørelse har fået betaling for det
fulde værditab.
taksationsmyndigheden har truffet afgørelsen efter en besigtigelse af ejendommen og på
baggrund af det materiale, der er udarbejdet i forbindelse med den kommunale planproces,
herunder vvm-redegørelsen, og den yderligere vvm-redegørelse (mini-vvm-redegørelsen)
med visualiseringer og støj- og skyggekastberegninger, som nørhede-hjortmose
vindudvikling aps har fået udarbejdet til brug for erstatningssagerne samt mappe med
indsigelse udleveret af ejerne og udtalelse om vindmøllers mulige påvirkning af mink af steen
henrik møller, det jordbrugsvidenskabelige fakultet, aarhus universitet. bente damgaard
andersen og svend aage damgaard andersen var til stede ved taksationsmyndighedens
besigtigelse af ejendommen og havde lejlighed til at fremkomme med bemærkninger. det er
efter bevisførelsen om taksationsmyndighedens behandling af sagen ikke bevist, at
taksationsmyndigheden ikke har truffet afgørelsen efter en individuel vurdering af
forholdene ved ejendommen, således som det er foreskrevet i ve-lovens § 7, stk. 1, og
overholdt de forvaltningsretlige regler om sagsbehandling.
taksationsmyndigheden har konkret og detaljeret redegjort for forholdene ved ejendommen
og for, hvordan udsynet til vindmøllerne ville være dels fra de udendørs arealer og dels fra
boligen. bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen rejste tvivl, om
visualiseringen var retvisende, hvilket taksationsmyndigheden ikke har fundet anledning til
at betvivle efter kortmaterialet m.v. og efter at have taget kontakt til planenergi.
taksationsmyndigheden har endvidere været opmærksom på, at de nærmeste møller ikke var
med på visualiseringen, på grund af den vinkel billedet var taget i. der er ikke oplysninger,
der giver retten grundlag for at betvivle visualiseringsmaterialet, og selv om
visualiseringsmaterialet ikke på samme måde som en besigtigelse fuldstændigt viser, hvordan
vindmøllerne påvirker ejendommen, er der ikke grundlag for at fastslå, at
taksationsmyndigheden ikke har inddraget alle relevante forhold, herunder navnlig
                                              - 33 -
betydningen af vindmøllernes beliggenhed i forhold til boligen, ved bedømmelsen af de
visuelle gener, og retten finder ikke, at visualiseringsmaterialet adskiller sig så væsentligt fra
de faktiske forhold, at der er grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens vurdering
af, hvordan de visuelle gener påvirker ejendommen. der er hverken ved skønsmændenes
erklæring eller skønsmand finn jacobsens forklaring påvist forhold, som har betydning, og
som ikke er indgået i taksationsmyndighedens vurdering af de visuelle gener. det er derfor
ikke bevist, at der er grundlag for at tilkende bente damgaard andersen og svend aage
damgaard andersen et yderligere værditab som følge af de visuelle gener.
efter bevisførelsen lægges det til grund, at de beregninger og målinger, der er foretaget af
støjen, er i overensstemmelse med lovgivningens krav herom, og efter resultaterne er det ikke
bevist, at støjgrænserne i bekendtgørelse nr. 1284 af 15. december 2011 ikke er overholdt.
ved vurderingen af støjpåvirkningen finder retten, at der som sket ved
taksationsmyndighedens afgørelse skal tages hensyn til den støjpåvirkning, der har været ved
de eksisterende forhold, herunder fra de vindmøller, der er taget ned. det er også indgået i
skønsmandens vurdering. både efter de beregninger, der er i mini-vvm-redegørelsen om
støjpåvirkningen fra de nuværende vindmøller, og de beregninger, der er lavet på baggrund af
målingerne af støjen fra vindmøllerne 1, 11 og 22, som lars søndergaard har oplyst om, er
værdierne væsentlig højere end værdierne af beregningerne for støjniveauet for de
vindmøller, der er taget ned, og hvis usikkerheden på +/- 2 db regnes maksimalt ind, er
værdierne tæt på grænseværdierne i støjbekendtgørelsen. skønsmanden har været på
ejendommen fire gange ved forskellige vindhastigheder og -retninger og har hørt
vindmøllestøjen fra de nuværende vindmøller. skønsmanden har beskrevet, at han alle gange
hørte susen, og ved vindhastigheder over 2 - 4 m/s tillige vingeslag. på baggrund heraf finder
retten, at bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen har løftet
bevisbyrden for, at de har krav på yderligere værditab som følge af støjgener.
vedrørende skyggekast finder retten, at der ved vurderingen skal tages hensyn til, at der er
opsat skyggestop. taksationsmyndigheden har vurderet, at der kunne opstå skyggekastgener,
som kunne påføre ejendommen et værditab. efter svend aage damgaards forklaring
forekommer der fortsat skyggekast, hvilket er overensstemmende med søren plagborgs
forklaring, hvorefter det fortsat kan forekomme i forbindelse med nedlukningsprocessen. det
lægges derfor til grund, at skyggekastgener stadig har betydning for ejendommens værdi, men
ikke ud over det taksationsmyndigheden har vurderet.
taksationsmyndigheden har vurderet, at der ikke er værditab på minkfarmen som følge af
opstilling af møllerne. skønsmand ejendomsmægler mde marius pallesen er i
skønserklæringen kommet til samme vurdering. efter bevisførelsen har bente damgaard
andersen og svend aage damgaard andersen herefter ikke løftet bevisbyrden for, at der er
krav på værditab som følge af vindmøllernes påvirkning på minkfarmen. det forhold, at en
udvidelse af minkfarmen kun kan ske på det areal, der ligger parallelt med vindmøllerne bag
den nuværende minkfarm, kan ikke føre til andet resultat.
af de grunde, der er anført ovenfor, har bente damgaard andersen og svend aage damgaard
andersen krav på yderligere betaling for værditab på grund af støjgener. skønsmanden har
fastsat værditabet på 325.000 kr. efter en samlet vurdering af de visuelle gener, støjen og
skyggekast. der er ikke nærmere redegjort for vægtningen. efter det ovenfor anførte er det
ikke bevist, at der er yderligere værditab på grund af visuelle gener og skyggekast, og der er
derfor ikke grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens vurdering heraf. på den
baggrund og efter oplysningerne om karakteren af støjen, fastsættes det beløb, der, ud over
                                                - 34 -
det taksationsmyndigheden har fastsat, yderligere kan tilkendes bente damgaard andersen
og svend aage damgaard andersen skønsmæssigt til 60.000 kr.
efter ve-lovens § 6, stk. 1, 2. punktum, kan det beløb, der skal betales i værditabserstatning,
nedsættes eller bortfalde, hvis ejeren af den faste ejendom har medvirket til tabet. efter
forarbejderne til bestemmelsen kan egen skyld foreligge i det tilfælde, hvor ejeren for
eksempel har frasolgt eller udlejet et jordstykke til opstilling af vindmøllen. på den baggrund,
og i lyset af at den køberetsordning, der er indført for naboer til vindmøller, er indført for at
øge den lokale interesse, finder retten, at i hvert fald ved et projekt af en størrelsesorden som
her, er medejerskab af en 10-mandsmølle ikke en medvirken af en sådan karakter, at det kan
begrunde en nedsættelse eller bortfald af det beløb, der skal betales for værditab.
efter bevisførelsen lægges det til grund, at vindmølleparken er lovligt opstillet, og at driften af
den er lovlig, idet alle lovgivningens krav ses opfyldt. der er heller ikke påvist andre forhold,
der kan begrunde, at den naboretlige tålegrænse er overskredet. der er derfor ikke grundlag
for at tilkende bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen beløb på
naboretligt grundlag. i øvrigt har bente damgaard andersen og svend aage damgaard
andersen ikke dokumenteret et økonomisk tab ud over værditabet på ejendommen, og
allerede som følge heraf har de ikke krav på yderligere erstatning i henhold til de naboretlige
regler.
ved den ordning, der er indført med ve-loven, er det forudsat, at taksationsmyndigheden
træffer afgørelse om værditabet forud for opstillingen af vindmøllerne på grundlag af det
materiale, der er udarbejdet i forbindelse med den kommunale planproces, herunder vvm-
materialet og visualiseringerne, hvor påvirkningerne fra vindmøllerne på de omkringliggende
ejendomme er søgt fastlagt, og andre oplysninger, som parterne ønsker inddraget.
taksationsmyndighedens afgørelser kan indbringes for domstolene, og der er ikke ved ve-
loven forudsat særlige begrænsninger i domstolsprøvelsen, selv om den først sker efter,
vindmøllerne er sat op. under hensyn hertil, og da der ikke er påvist sådanne fejl eller
mangler ved taksationsmyndighedens afgørelse, at det efter forvaltningsretlige regler kan
begrunde, at afgørelsen er ugyldig eller, at den skal genoptages, er der ikke grundlag for at
hjemvise sagen til ny behandling ved taksationsmyndigheden.
det har været nødvendigt for bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen
at anlægge sagen. under hensyn hertil skal nørhedehjortmose vindudvikling aps godtgøre
udgiften til retsafgift i forhold til det beløb, de har fået medhold for, svarende til 1.740 kr. der
er under sagen afholdt syn og skøn. honorar for skønserklæringen, i alt 32.291,75 kr., er
foreløbigt betalt af bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen, og
honorar til skønsmanden for afhjemling i retten, 3.074 kr., er foreløbig betalt af nørhede-
hjortmose vindudvikling aps. efter sagens udfald og under hensyn til den betydning,
skønsmandens erklæring og forklaring har haft, skal 1/3 af udgifterne endeligt betales af
nørhede-hjortmose vindudvikling aps, og 2/3 endeligt af bente damgaard andersen og
svend aage damgaard andersen. nørhede-hjortmose vindudvikling aps skal derfor
godtgøre bente damgaard andersen og svend aage damgaard andersen 8.715 kr. af
udgiften til syn og skøn. efter sagens udfald skal ingen af parterne betale beløb til
advokatbistand til den anden part.
nørhede-hjortmose vindudvikling aps skal herefter betale sagsomkostninger til bente
damgaard andersen og svend aage damgaard andersen med 10.455 kr.
                                          - 35 -
thi kendes for ret:
sagsøgte, nørhede-hjortmose vindudvikling aps, skal inden 14 dage til sagsøgerne, bente
damgaard andersen og svend aage damgaard andersen, betale 60.000 kr. med procesrente
fra den 4. februar 2014 samt sagsomkostninger 10.455 kr.
