                             højesterets dom
                       afsagt onsdag den 24. november 2010
sag 237/2008
(1. afdeling)
a og
malernes fagforening storkøbenhavn
(advokat peter breum)
mod
b
(advokat jan radil)
i tidligere instans er afsagt dom af sø- og handelsretten den 10. juni 2008.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: peter blok, poul dahl jensen, jens peter
christensen, henrik waaben og michael rekling.
påstande
appellanterne, a og malernes fagforening storkøbenhavn, har begge påstået frifindelse.
indstævnte, b, har påstået stadfæstelse.
a har for højesteret frafaldet påstanden om afvisning.
anbringender
b har i et processkrift af 27. oktober 2010 til højesteret anført bl.a.:
       ”endelig blev appellanterne frifundet for et krav om tabt arbejdsfortjeneste på kr.
       37.500.
       endelig er der kravet om tort, som nævnes udtrykkeligt i kl § 28, stk. 1. her var kravet
       på kr. 50.000, men sø- og handelsretten fandt kun a ansvarlig for kr. 10.000 på objek-
       tivt grundlag, medens malernes fagforening storkøbenhavn blev frifundet.
                                                - 2 -
       …
       med inderlig beklagelse tager appelindstævnte disse betragtninger til efterretning.”
i svarskrift af 4. juli 2008 for højesteret har b oplyst, at han er momsregistreret.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet forklaring af robert liss, andrzej golebiewski og bog-
dan gogoc og supplerende forklaring af bo rosschou og b.
robert liss har forklaret, at han har arbejdet i danmark i perioden fra juni til oktober 2005.
han fandt ud af, at der var arbejde i danmark via en annonce i pressen. kontaktpersonen var
radoslaw kwiatkowski, der repræsenterede firmaet ods. han havde ikke hørt om dette firma
før, men aftalte telefonisk at mødes med direktøren. det blev med det samme sagt, at arbejdet
skulle finde sted i danmark. derudover fik han kun at vide, at han skulle arbejde for firmaet
ods, og det var først i danmark, de skulle tale nærmere herom.
han hørte navnet b første gang fra direktør radoslaw kwiatkowski, som ville have ham til at
tage til byen szczecin, hvor han skulle møde b. efter mødet i szczecin rejste han sammen
med b til danmark. b præsenterede sig ikke som direktør, men som chef. det er hans forstå-
else, at b var chef for hele firmaet, og under opholdet i danmark fik han den opfattelse, at
ods og trio huse hang sammen. måske ikke juridisk, men i hvert fald hang de sammen på
en måde. ansættelseskontrakten blev indgået i polen. han har ikke – heller ikke efterfølgende
i danmark – indgået en kontrakt med trio huse. han har arbejdet på forskellige byggepladser
i danmark. den første henvisning fik han fra b, som selv kørte ham ud til byggepladsen.
også senere fik han henvisningerne fra b, men tillige af sjakbajsen. b kom på byggepladsen
med få dages mellemrum. når b var på byggepladsen, gav han også anvisninger om arbejdets
udførelse.
han kan ikke huske den adresse, hvor han først boede i danmark, men det var et sted, han
havde fået henvist af b. han har flere gange fået kontanter udbetalt af b, idet han blev kontant
erlagt for det arbejde, han udførte i danmark. han fik 33 kr. i timen, men skulle egentlig have
haft mere. han skrev arbejdsplads og timer ned i en notesbog hver dag. han afleverede her-
efter timesedler til b. når han fik løn, skulle han kvittere herfor over for b. han fik ikke selv
                                                 - 3 -
en kopi af disse kvitteringer. han fik anvisninger af b om, hvordan han skulle forholde sig,
hvis han blev kontaktet af myndigheder, herunder fagforening, politi m.v. ved en sådan kon-
takt skulle de oplyse b’s telefonnummer. hvis man f.eks. skulle have nyt arbejdstøj, skulle de
kontakte sjakbajsen. hvis det var alvorligere ting, f.eks. politikontrol, fagforeningsbesøg eller
arbejdsulykker skulle de altid kontakte b.
selv har han efterfølgende anlagt retssag mod ods i polen. man kan sige, at sagen består af
tre punkter. punkt 1 angik erstatning for uberettiget afskedigelse, punkt 2 angik det, at man i
henhold til polsk ret har ret til tre måneders ”gyldent håndtryk”, og punkt 3 var et krav om
1.500 zloty, som de havde fået lovning på at få udbetalt, hvilket var noget, den arbejdsleder,
de havde på afskedigelsestidspunktet, skrev under på. om retssagens forløb har han forklaret,
at punkt 1 er blevet forkastet af retten, men han har fået medhold i punkt 2 og 3, dog med den
modifikation, at han for så vidt angår punkt 2 kun fik en måneds løn, idet man efter polsk ret
skulle have været ansat i seks måneder for at få tre måneders løn.
under arbejdet i danmark fra juni til oktober 2005 havde han to ugers ferie i polen. han var
derfor ikke uafbrudt i danmark. der foreligger et ansættelsesbevis med ods. i den angivne
periode findes der ikke andre ansættelsesbeviser. i ansættelseskontrakten er det angivet, at han
skulle have 1.050 zloty, og dette kan man sige udgjorde ansættelsesgrundlaget. det var såle-
des en grundløn, som skulle udbetales en gang månedligt. derudover skulle der gives en
timebetaling. den ekstra timebetaling fremgår ikke af kontrakten, men det var en mundtlig
aftale med direktør radoslaw kwiatkowski. han har aldrig fået udbetalinger fra ods, og med
undtagelse af den første betaling har han altid fået alle udbetalinger af b. den første betaling,
han fik, var lille, og han fik den kort tid efter, at han var ankommet. dette beløb fik han ud-
betalt af sjakbajsen i slutningen af juni måned 2005. kvitteringerne, han skrev under på ved
udbetalingerne, var på et almindeligt stykke papir uden firmalogo eller anden angivelse. på et
tidspunkt opstod der problemer med lønudbetalingen, og dengang skrev han under på tre sed-
ler på en gang. om problemerne med lønudbetaling har han forklaret, at han f.eks. på et tids-
punkt havde arbejdet en hel måned og først fik udbetalt lønnen måneden efter. også her var
det b, der udbetalte lønnen. lønudbetalingen foregik sådan, at når han var alene med b,
spurgte han selv hertil, og hvis b var i godt humør, fik han lønnen udbetalt. den sidste gang,
han fik udbetalt løn, var i forbindelse med opsigelsen. opsigelsen fandt sted den 7. eller 8.
oktober 2005, hvor de blev indkaldt til et af husene. her fik de at vide, at firmaet havde pro-
                                               - 4 -
blemer og skulle opløses, og at de ansatte skulle tilbage til polen. det, de fik tilbudt, var halv-
delen af den løn, de havde ret til, plus 500 kr. til dækning af returrejsen. det var arbejdslede-
ren, der kom med dette tilbud. der gik to dage med forhandlinger, og efterfølgende kom b
med pengene. det var firmaet ods, der havde problemer, men han har som nævnt også haft
kontakt med b i anledning af opsigelsen.
for så vidt angår hans løn i danmark har han ikke andet end et brev fra ods med en årsopgø-
relse, som sandsynligvis er en skatteopgørelse. under retssagen, som han har anlagt i polen,
krævede han 5.000 zloty om måneden, men det blev reduceret til det, der stod i kontrakten.
over for domstolen i polen rejste han sagen mod ods og ingen andre. han har sandsynligvis
nævnt b’s navn under den polske retssag. efter polsk ret har man ret til en erklæring fra et
firma, som man har været ansat i – en såkaldt arbejdsattest. den anvendes bl.a., når der skal
beregnes pension. han vil tro, at han højst sandsynligt har modtaget en sådan erklæring fra
ods. han prøvede at klage over denne erklæring til ods, men der var så at sige ikke adgang
til firmaet, og der var ingen, han kunne komme i kontakt med, idet man havde skiftet hjem-
mesiden ud. han kan ikke længere huske, hvad det var, han ville klage over.
andrzej golebiewski har forklaret, at han har arbejdet i danmark fra den 30. marts til den 9.
september 2005. i en avisannonce blev han opmærksom på, at der var arbejde at få i dan-
mark. det var firmaet ods, der søgte folk. han ringede herefter til direktør radoslaw kwiat-
kowski, der fortalte, at han og andre polakker skulle arbejde i danmark. i polen underskrev
han kontrakt med ods. han kan ikke huske, om selve ansættelseskontrakten angik arbejde i
danmark, men han husker, at det blev forklaret, at arbejdet skulle foregå i danmark. de fik at
vide, at chefen ville hente dem i karlskrona. det var b, som tog imod dem i karlskrona. b
anviste ham arbejde mange gange. allerede ved ankomsten, hvor han faktisk stadig ikke
havde klædt om, blev han f.eks. sat i gang med at pakke fliser ud. han har bl.a. arbejdet hos b
i haven på thomsens private bopæl, ligesom han har arbejdet flere andre steder. han har flere
gange fået udbetalt penge kontant af b. efter seks uger fik han f.eks. 500 zloty svarende til
900 danske kr., men han fik dem ikke i hånden, idet han selv ønskede at få dem sendt hjem til
sin kone pr. postanvisning. de næste udbetalinger blev afregnet efter timeopgørelse. disse
udbetalinger faldt ikke som månedslønninger, men i rater f.eks. 2-3 gange i løbet af en måned.
udbetalingerne skete altid med en lille forsinkelse. når han fik udbetalt kontanter, kvitterede
                                                - 5 -
han altid for modtagelsen, men han fik ikke selv kopi heraf. det skete ofte i bilen, hvorefter b
kom med pengene om aftenen. hans timeløn var på 33-34 danske kr. afhængig af kursen.
det var endvidere b og sjakbajsen, som anviste dem et sted at bo. b advarede generelt mod
kontakt med myndigheder, og b havde instrueret om, at hvis der var kontakt med myndig-
hedspersoner, herunder politi, fagforening osv. skulle han ringe til b’s private telefonnummer.
han anlagde en retssag i polen mod ods. retssagen havde baggrund i, at han var blevet af-
skediget og fik udleveret en temmelig ugunstig og dårlig arbejdsattest. arbejdsattesten fik han
udleveret af direktør radoslaw kwiatkowski, og den førte til, at han fik svært ved at finde
arbejde. arbejdsattesten har stor betydning for både udbetaling af arbejdsløshedsunderstøt-
telse og senere for pension. sagen er ikke afsluttet. han har selv sat den i bero, da han ikke
har tid til den nu på grund af sit arbejde. b tilbød ham på et tidspunkt at indgå forlig. her blev
han tilbudt 8.000 zloty, men så skulle han droppe alle krav i danmark og i gdynia. b for-
langte endvidere, at han skulle sige, at han alene havde været ansat hos ods. han tog ikke
imod dette forligstilbud. sagen, han anlagde i polen, var mod ods, men under sagen var der
således også kontakt til b, som bl.a. havde et vidne under sagen. direktør radoslaw kwiat-
kowski sagde i hvert fald, at vidnet kom fra b. under sagen var der endvidere telefonisk kon-
takt mellem direktør radoslaw kwiatkowski og b vedrørende forligstilbuddet. han hørte
imidlertid ikke selv disse samtaler. sagen blev stillet i bero efter hans eget ønske, fordi han
skulle rejse til norge for at søge arbejde. han bad derfor sin advokat om at stille sagen i bero.
om sine krav vedrørende danmark generelt har han også krav mod andre end ods. f.eks. har
han krav i anledning af et voldsforhold. der er ikke tale om krav, han har indgivet for retten,
men det er, hvad man kan kalde et moralsk ønske fra hans side. endvidere har han et økono-
misk mellemværende mod b vedrørende de penge, thomsen skylder. de fik nemlig løfte om
at få udbetalt 99,13 kr. i timen, sådan at der skulle ske en udligning af, hvad de havde fået
udbetalt (de 33-34 kr.) og op til de 99,13 kr. han har dog aldrig rejst en sag i anledning heraf,
idet han bl.a. rejste sagen om arbejdsattesten i polen. endvidere fik han at vide, at der var en
verserende sag i danmark, hvor fagforeningen var med, og de havde netop skrevet til fagfore-
ningen, at de ikke havde fået pengene fra b, som de skulle.
                                               - 6 -
bogdan gogoc har forklaret, at han har arbejdet i danmark i perioden fra juli til oktober 2005.
han så stillingsannoncen i avisen. der var en adresse i gdynia, man kunne rette henvendelse
til, og han talte med direktør radoslaw kwiatkowski. der var intet møde på dette tidspunkt,
men 14 dage senere blev han ringet op af radoslaw kwiatkowski, og de forberedte afrejsen.
allerede i stillingsannoncen var det angivet, at arbejdet var i danmark. han indgik en skriftlig
ansættelseskontrakt med ods. han ved ikke, om ods udførte arbejde i polen. han hørte om
b på dette første møde med radoslaw kwiatkowski, hvor kwiatkowski fortalte, at b var che-
fen.
han mødte b efter at have været i danmark i i hvert fald to nætter. b kom og hentede dem.
det var b, der anviste arbejdet og kom med instrukser. han kørte dem personligt ud til ar-
bejdsstedet. der blev aftalt en lønsats i polen, men i danmark blev det aftalt, at det skulle
være 99 kr. i timen. han har imidlertid ikke fået 99 kr., men 34 kr. i timen. han har fået pen-
gene for arbejdet af b kontant. det blev opgjort ved, at han nedskrev de timer, han havde ar-
bejdet. han kvitterede for at få pengene udbetalt. han fik dog ikke selv kopi af disse kvitte-
ringer. det var b, der anviste et sted, hvor han kunne bo. endvidere gav b ham en seddel med
navn og telefonnummer på sig selv, som han skulle bruge, hvis der opstod kontakt med myn-
digheder, herunder politi, fagforeninger osv.
han tror ikke, at han på noget tidspunkt har indgået en kontrakt med trio huse.
da han blev opsagt, fik han at vide, at det var af økonomiske grunde. det fremgik ikke i be-
gyndelsen, men det blev sagt ved de afsluttende samtaler. b sagde f.eks. også i køkkenet i
lejligheden, hvor de boede, at der ville blive fyringer. han forklarede i den forbindelse, at han
ikke havde penge til lønninger, og at han derfor måtte skære nogle stillinger væk.
i polen har han været indkaldt som vidne i robert liss’ sag. han har ikke selv anlagt en sag,
selv om han gerne ville. han bor nemlig et stykke fra gdynia og fik oplyst, at der, når der er
en verserende sag, er krav om, at de skal køre sammen. hvis han selv ville have anlagt en sag,
skulle den derfor køre sammen med liss’ sag.
bo rosschou har om samarbejdet med bl.a. politiet om at formalisere den såkaldte østaftale
supplerende forklaret, at det var et formaliseret samarbejde, hvor de drøftede det, at det var
                                                - 7 -
blevet muligt for østeuropæere at komme til danmark for at arbejde. der er to måder at an-
sætte østeuropæiske arbejdere på. den ene måde er, at man ansætter østeuropæisk arbejdskraft
i den danske virksomhed, hvor det så skal være til dansk løn. den anden mulighed er, at man
kan anvende udstationering. dette betyder, at arbejderen ansættes af en østeuropæisk – f.eks.
en polsk – virksomhed, hvorved der ikke skal betales dansk løn eller anvendes danske lønta-
riffer. det er åbenbart, at nogen fandt det smart at anvende metoden med udstationering, selv
om der klart var tale om, at der var en dansk arbejdsgiver, idet de ville undgå at betale dansk
løn. malernes fagforening storkøbenhavn tog i sådanne tilfælde fagretlige skridt med henblik
på bl.a. lønudbetaling. hvis der var tale om andre ting, tog de tillige kontakt til politi, skat
og eventuelt udlændingeservice.
første gang, han stødte på navnet b, var i st. kongensgade. det var i april 2005, hvor de pol-
ske arbejdere henviste til b, og hvor fagforeningen herefter tog kontakt til thomsen. ved ef-
terfølgende research fandt man ud af, at thomsen havde oprettet et selskab, ods, i polen med
henblik på at formidle kontakt til sit eget firma, trio huse, i danmark. der var således tale
om en fup-konstruktion med henblik på at omgå den danske udlændingelovgivning. for så
vidt angår mødet med de polske arbejdere i st. kongensgade, mener han, at det nok var en 6-7
mand, han mødte i april 2005 omkring en større herskabslejlighed. de oplyste, at thomsen
var deres chef. han ringede herefter straks til thomsen, som bekræftede, at polakkerne arbej-
dede for ham. fagforeningen sendte herefter en overenskomst til thomsen, som skulle sikre
arbejderne dansk løn, men thomsen ville ikke indgå en sådan overenskomst. thomsen sagde
i øvrigt til ham, at han skulle passe på, idet det ellers kunne gå ham, som det gik en anden
maler, der begik selvmord i 1945. han regner med, at han skulle tænke på hitler. i hvert fald
fik han ingen dialog med thomsen om, at arbejderne skulle sikres dansk løn.
efterfølgende løb han og kollegerne fra fagforeningen ind i mange østeuropæiske bygnings-
arbejdere, som sagde, at de arbejdede for b. han mener, der var tale om op til 15 byggeplad-
ser, hvor man nævnte b som chef. de henviste eller refererede til thomsen som ”boss”, lige-
som de anvendte ordet ”telefonnummer”. disse ord er netop internationale og forstås af alle.
fagforeningen har en formodning om, at det samlede antal bygningsarbejdere, der arbejdede
for thomsen i perioden, var på 70-80. det reelle indhold i thomsens konstruktion var altid
det samme. thomsen var arbejdsgiver, stod for udbetaling af løn, indkvartering osv. formelt
var arbejderne ansat i ods, men arbejdede for trio. i forløbet konstaterede de dog forskellige
                                                - 8 -
typer af konstruktioner. de polske bygningsarbejdere forklarede over for fagforeningen, at de
typisk fik betaling af thomsen personligt, men at det også kunne være sjakbajsen, som fore-
stod den konkrete udbetaling. pengene kom altid fra thomsen.
man kan sige, at den kontakt, de havde med medarbejderne, var ”illegal”, idet arbejderne
havde fået at vide, at de ikke måtte have kontakt med fagforening osv. medarbejderne var
tillige blevet truet, og bl.a. derfor kunne fagforeningen ikke anlægge en sag, idet ingen ville
stå frem som vidne. da thomsen imidlertid i oktober 2005 stoppede med at udbetale løn,
hvilket førte til, at arbejderne nu henvendte sig til fagforeningen, kunne de begynde at regne
det samlede løntilgodehavende ud. dette førte herefter til konkursbegæringen, som blev ind-
givet til sø- og handelsrettens skifteafdeling.
erklæringen fra udlændingestyrelsen havde bl.a. sin baggrund i, at der verserede en sag ved
politiet, idet thomsen angiveligt havde tæsket en af sine medarbejdere. det førte til, at politiet
anmodede udlændingestyrelsen om at undersøge konstruktionen, og styrelsen fandt, at der
var tale om en konstruktion som beskrevet i erklæringen.
hver gang en repræsentant for fagforeningen mødte arbejdstagere ansat hos b, anmeldte de
det til politiet, eventuelt også til skat og i et enkelt tilfælde til arbejdstilsynet. p.t. verserer
der – ifølge de oplysninger han har fra politiet – en straffesag mod b, hvor thomsen ifølge
politiets oplysninger er blevet afhørt. han har endvidere fået oplyst, at anklagemyndigheden i
juli måned 2009 tager stilling til en eventuel tiltale.
via den danske ambassade i warszawa ved han, at b oprettede selskabet ods i polen. det er
gennem ambassaden, han har fået udskriften fra det polske selskabsregister, hvoraf det frem-
går, at b er en af tre stiftere og ejere af ods. det er endvidere et moment, at b udbetalte løn-
nen på en for disse konstruktioner meget anvendt måde, det vil sige med kontanter og uden
papirer. det, fagforeningen har lagt til grund, er arbejdernes forklaringer over for fagforenin-
gen, idet der ikke fandtes nogen lønsedler. de tidligere ansattes forklaring om, at de var ansat
af ods, overrasker ham ikke. det var netop, hvad hele konstruktionen gik ud på, altså at det
skulle se ud som om, at de var ansat af et polsk firma. heller ikke ud fra papirerne mener han,
at konstruktionen fører til, at der var tale om en reel og legal udstationering, som betyder, at
der alene skulle betales polsk løn. som også udlændingemyndighederne nåede frem til, er der
                                               - 9 -
tale om en konstruktion, som han vil betegne som fup. man har i lovgivningen opstillet en
række betingelser for, at et udstationeringsforhold kan betegnes som reelt. bl.a. skal der være
reel aktivitet i hjemlandet, og desuden skal arbejderne reelt være ansat i f.eks. det polske
firma og så efterfølgende udstationeres. det har været klart, at de personer, som b ansatte,
blev ansat med henblik på at arbejde i danmark. at man ikke må arbejde i en dansk virksom-
hed uden at få dansk løn, er noget lovgiver har bestemt.
b har supplerende forklaret, at han taler og forstår polsk, idet hans mor er polak, men han har
boet i danmark, siden han var 7-8 år gammel.
erhvervsmæssigt har han lavet lidt af hvert, men har nok mest beskæftiget sig med taxi- og
vognmandsvirksomhed. selskabet ods er købt ”going” i 2003. firmaet blev udelukkende
købt på baggrund af, at han er sleeping partner i trio huse, og de der fandt ud af, at de ikke
kunne få den ret, de mente sig berettiget til i polen. trio huse laver bl.a. færdige træhuse og
havde over for polske leverandører problemer med at gennemføre f.eks. reklamationer. idéen
med ods var således, at al kontakt med andre polske selskaber og leverandører kunne gå
gennem ods. omsætningen i trio huse var på flere mio. kr., hvorfor også ods havde me-
gen aktivitet.
i begyndelsen var han selv ansvarshavende direktør i ods, men gav prokura til direktør ra-
doslaw kwiatkowski, hvorefter han ikke selv rigtigt havde noget at sige i selskabet mere. han
har heller aldrig ejet mere end 25 % af ods. det er af de øvrige vidner i sagen forklaret, at
han kørte rundt med de ansatte. det gjorde han ikke, og han har i øvrigt heller ikke noget kø-
rekort på grund af en alvorlig blodprop. det er morten nielsen, der er direktør i trio huse, og
steen jensen der er det i ods. selv er han så at sige på sidelinjen. ods er i øvrigt ikke stiftet
af ham. efter at østaftalen var blevet til, gik de til en advokat, som udarbejdede en hvidbog
om, hvilke muligheder trio huse havde for så vidt angår udstationering m.v. det er ikke no-
gen fidus. der var ikke tale om dårlige lønninger. de 34 kr. var efter skat, og som arbejdsgi-
ver betalte ods 5.000 kr. om måneden i forsikringer i polen pr. ansat. de havde behov for
arbejdskraft i trio huse, men det tog lang tid at få en arbejdstilladelse igennem – ca. seks
måneder – og derfor måtte arbejderne komme hertil ad udstationeringsvejen. endvidere kunne
de ikke få en overenskomst igennem, idet de blev mødt med krav om 170 kr. i timen, hvilket
er urimeligt. medarbejderne boede godt i huse lejet af ods, der var ansat en kok, og alle fik
                                               - 10 -
lommepenge. lommepengene var på 45 kr. om dagen. brutto koster det derfor nok 150 kr. at
have en sådan medarbejder om dagen, diæter, betalt hjemrejse mm. taget i betragtning. det
var morten nielsen og radoslaw kwiatkowski, som indgik aftalerne med medarbejderne.
han blev på et tidspunkt ringet op af en stakåndet herre, bo rosschou, som stod i st. kon-
gensgade. efter flere telefonsamtaler med bo rosschou er det korrekt, at han brugte det ord-
valg, som bo rosschou er citeret for. han beklager ordvalget, men han blev irriteret over op-
ringningerne.
han har generelt rigeligt at se til, også ud over trio arrangementet, idet hans kone har en stor
vognmandsforretning, dengang 23 lastbiler, og selv har han to taxaer. han deltog dog i besty-
relsesmøder i trio hver tirsdag. han deltog ikke i noget med ansættelser, men han ved, at man
ikke må udbetale penge til polske arbejdere. opbygningen i ods var sådan, at der var en di-
rektør, en ingeniør, en såkaldt super-sjakbajs, fire almindelige sjakbajser og derunder de al-
mindelige arbejdere. da trio manglede at få udført en række opgaver, spurgte de ods, om
ods ville tage sig af disse opgaver. der var også andre polske firmaer end ods, som arbej-
dede for trio huse. opstarten med trio huse gik meget hurtigt, og efterfølgende kan man
nok se, at det gik for hurtigt.
der var fagforeninger og fagforeningsfolk, herunder bo rosschou, som pr. definition an-
meldte alt. man kan sige, at politiet først for nylig har lyttet efter, og for et par måneder siden
er der rejst sigtelse. de tidligere vidners beskrivelse af, at han nærmest hentede arbejderne
ved færgen og udbetalte dem penge, er helt forkert. det var steen jensen, der var deres chef.
penge fik de dog ikke af steen jensen, men af radoslaw kwiatkowski. de fik også lønsedler,
hvilket er vigtigt af hensyn til de arbejdsattester, som er så vigtige for de polske arbejdere.
nok fordi han selv er stor og kører rundt i en stor amerikanerbil, fik han betegnelsen som
”den store sherif”.
når han har været på byggepladser, har det altid været for at deltage i byggemøder, herunder
med deltagelse af ingeniører m.fl. derudover har han nok af og til købt kolde drikke til arbej-
derne i varmt vejr. han gætter på, at hele sagen nok er startet, fordi han ikke ville give bo-
guslaw walendzic penge. historien bag dette er, at boguslaw walendzic havde lånt penge ud
til sjakbajsen, som ikke betalte tilbage. derfor kom boguslaw walendzic til ham og ville have
                                               - 11 -
ham til at give sig pengene i stedet. før dette havde boguslaw walendzic rettet henvendelse
til ods, som desværre ikke kunne give ham penge, af frygt for at de så ville få mange ren-
dende bagefter, som også ville have penge. egentlig ville han gerne have hjulpet, men kunne
ikke, idet han var blevet belært om, at man aldrig måtte give penge til en polsk arbejder.
den videre situation opstod herefter sandsynligvis, fordi fagforeningen hele tiden rendte rundt
og uddelte kort. selv har han altid henvist til, at der ikke er mindsteløn i danmark, hvilket der
ikke er. det er hans opfattelse, at det er ufint, at fagforeningen tog kontakt til arbejderne, efter
at arbejderne havde skrevet under på, at de havde fået, hvad de skulle have. han er således
uforstående over for sagen. som nævnt flere gange tidligere, er der netop to ting, han ved, han
ikke må – henvise arbejde og give penge til polske arbejdere. dette har han aldrig gjort, og i
øvrigt har han haft andet at tage sig til. desuden er det ham, der har startet sagen. han forstår
ikke, hvorfor der tales om, at han er arbejdsgiver. polakkerne er fattige mennesker, som sy-
nes, at de blev svigtet af ods ved fyringerne. det passer ikke, at de polske arbejdere ikke har
fået lønsedler. hver gang, der har været anlagt en sag mod ods i polen, er han blevet subsi-
diært afhørt i danmark. han har aldrig været medindstævnt i disse sager.
ods er i dag et afviklingsselskab og svarer enhver sit, men der er ingen aktivitet i selskabet.
trio huse er gået konkurs. udlændingestyrelsens notat er alene foranlediget af bo rosschou.
bo rosschou har et politisk ærinde, og der er intet deri.
trio entreprise dk aps er under tvangslikvidation. han mener dog, at firmaet er solvent.
trio huse havde en opgave i st. kongensgade. det var ods, som udførte opgaven med ods’
medarbejdere. hvad trio huse har betalt ods herfor, kan han ikke huske, men det må fremgå
af en kontrakt.
han har ikke generelt betalt noget til de polske arbejdere, men en enkelt gang har han lavet en
udbetaling til en arbejders familie/kone. han tror dog, at det er hans kone – og ikke ham selv
– der har været på posthuset og sendt et par hundrede kroner til polen. det har været penge,
han har fået af arbejderen selv, som så er blevet sendt.
                                              - 12 -
foreholdt afregningen fra den polske advokat marek rusiecki, har b bekræftet, at andrzej
golebiewski indgav politianmeldelse mod ham for vold. dette har det med malernes fagfor-
ening storkøbenhavn at gøre, at sagen hos den polske advokat simpelthen hedder sagen mod
golebiewski. når golebieski-sagen er nævnt i afregningen fra den polske revisor joanna
kirszling, skyldes det også, at revisoren blot kaldte sagen det.
anparterne i ods solgte han til sin kone lang tid før, at bo rosschou indgav konkursbegæ-
ringen. ved nærmere eftertanke tror han dog ikke, at han solgte sine anparter til sin egen
kone, men at han i stedet solgte sine anparter til steen jensens kone, og at steen jensen solgte
sine anparter til hans kone.
højesterets begrundelse og resultat
højesteret tiltræder, at a som fordringshaver er ansvarlig efter konkurslovens § 28, stk. 2, og
at denne bestemmelse ikke kan anvendes analogt på malernes fagforening storkøbenhavn. af
de grunde, sø- og handelsretten har anført, tiltrædes det, at malernes fagforening storkøben-
havn har pådraget sig ansvar efter almindelige erstatningsretlige regler.
udgifterne til dansk og polsk advokat i forbindelse med behandlingen af konkursbegæringen i
skifteretten kan alene kræves erstattet efter almindelige principper for fastsættelse af sagsom-
kostninger. beløbet til dækning af advokatudgifter fastsættes herefter skønsmæssigt til 50.000
kr., som appellanterne, a og malernes fagforening storkøbenhavn, skal betale solidarisk. det
bemærkes, at beløbet ikke omfatter moms, idet b har oplyst, at han er momsregistreret.
højesteret finder, at det ikke er dokumenteret, at udgiften til revisionsmæssig bistand,
15.748,92 kr., vedrører denne sag, og appellanterne frifindes allerede af denne grund for dette
krav.
for så vidt angår fakturaen fra ods tiltræder højesteret, at appellanterne solidarisk skøns-
mæssigt skal betale et beløb på 20.000 kr. for udgifter til ophold mv. i danmark for vidner i
forbindelse med sagens behandling i skifteretten.
det tiltrædes endvidere, at appellanterne solidarisk skal betale erstatning for udgifter til tolke-
bistand, dog kun med 24.410,50 kr. efter fradrag af moms.
                                               - 13 -
kravet om erstatning for tabt arbejdsfortjeneste må efter b’s påstand og anbringender for hø-
jesteret anses for frafaldet.
højesteret tiltræder, at a i medfør af konkurslovens § 28, stk. 2, jf. stk. 1, er blevet pålagt at
betale godtgørelse for tort med 10.000 kr.
b’s påstand og anbringender for højesteret må forstås således, at han ikke over for malernes
fagforening storkøbenhavn har gentaget sit krav om godtgørelse for tort. højesteret skal der-
for ikke tage stilling til, om et sådant krav ville kunne imødekommes med støtte i princippet i
konkurslovens § 28, stk. 1, eller i medfør af erstatningsansvarslovens § 26.
efter det anførte skal a og malernes fagforening storkøbenhavn solidarisk betale 94.410,50
kr. til b, og a skal yderligere betale 10.000 kr. til b.
sagsomkostninger er fastsat til dækning af advokatudgift for sø- og handelsretten og høje-
steret med 60.000 kr. og til dækning af retsafgift for sø- og handelsretten i forhold til det
vundne beløb med 2.820 kr., i alt 62.820 kr. hertil kommer udgifter til tolkebistand under
hovedforhandlingen i sø- og handelsretten.
                                       thi kendes for ret:
a og malernes fagforening storkøbenhavn skal til b solidarisk betale 94.410,50 kr. med pro-
cesrente fra den 3. april 2006.
a skal til b yderligere betale 10.000 kr. med procesrente fra den 3. april 2006.
i sagsomkostninger for sø- og handelsretten og højesteret skal a og malernes fagforening
storkøbenhavn til b solidarisk betale 62.820 kr. samt udgifter til tolkebistand under hoved-
forhandlingen i sø- og handelsretten.
de idømte beløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse. sagsom-
kostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
