retten i glostrup
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 24. juni 2016
rettens nr. 15-570/2016
politiets nr. 0700-70300-00013-15
anklagemyndigheden mod
t
cpr-nummer …92
der har medvirket nævninger ved behandlingen af denne sag.
anklageskrift, der for så vidt angår forhold 1 - 3 er tiltrådt af justitsministeren, er modtaget
den 5. januar 2016. tillægsanklageskrift er modtaget den 6. april 2016.
t er tiltalt for
1.
principalt,
overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3,
ved i tidsrummet mellem den 14. juli 2013 til den 14. oktober 2013 at have ladet sig hverve
til at begå handlinger omfattet af straffelovens §§ 114 eller 114 a, idet han i mindst et tilfæl-
de indrejste i syrien, og der lod sig hverve af terrororganisationen islamisk stat (is).
subsidiært,
overtrædelse af straffelovens § 114 e,
ved i tidsrummet mellem den 14. juli 2013 til den 14. oktober 2013 at have fremmet virk-
somheden for en person, en gruppe eller en sammenslutning, der begår eller har til hensigt at
begå handlinger omfattet af straffelovens §§ 114, 114 a, 114 b, 114 c eller 114 d, idet han i
mindst et tilfælde indrejste i syrien og der tilsluttede sig terrororganisationen islamisk stat
(is) og bl.a. deltog i kamp eller kamptræning og i øvrigt fremmede is´aktiviteter i syrien.
                                                 - 2 -
2.
principalt,
overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3,
ved i tiden frem til den 18. marts 2015 at have ladet sig hverve til at begå handlinger omfat-
tet af straffelovens §§ 114 eller 114 a, idet han havde til hensigt at indrejse i syrien og på ny
tilslutte sig terrororganisationen islamisk stat (is).
subsidiært,
forsøg på overtrædelse af straffelovens § 114 e, jf. § 21, ved i tiden frem til den 18. marts
2015 at have forsøgt at fremme virksomheden for en person, en gruppe eller en sammen-
slutning, der begår eller har til hensigt at begå handlinger omfattet af straffelovens §§ 114,
114 a, 114 b, 114 c eller 114 d, idet han forsøgte at indrejse i syrien og tilslutte sig terror-
organisationen islamisk stat (is) for bl.a. at deltage i kamp eller kamptræning og i øvrigt
fremme is´aktiviteter i syrien, hvilket forehavende mislykkedes, idet han blev anholdt af
politiet.
3.
forsøg på overtrædelse af straffelovens § 114 b, nr. 1, jf. § 21, ved i tiden frem til den 18.
marts 2015 at have forsøgt at yde økonomisk støtte til en person, gruppe eller sammenslut-
ning, der begår eller har til hensigt at begå handlinger omfattet af § 114 eller 114 a, idet han
ved optagelse af kviklån skaffede sig 20.000 kr., som han havde til hensigt at medtage ved
indrejse i syrien og overdrage til terrororganisationen islamisk stat (is), hvilket forehaven-
de mislykkedes, idet han blev anholdt af politiet.
4.
overtrædelse af straffelovens § 260, stk. 1, nr. 1, ved umiddelbart op til den 28. februar
2014 at have indfundet sig på adressen … i … kommune og at have tvunget a til at gøre,
tåle eller undlade noget, idet tiltalte under trussel om vold med en sabel fik a til at udlevere
sit mastercard med nummer …, og oplyse koden hertil, hvorefter tiltalte i perioden 28. fe-
bruar 2014 til den 6. juni 2014 ved 7 udbetalinger hævede i alt 12.200 kr.
5.
overtrædelse af straffelovens § 276, tyveri, ved i juni eller juli måned 2014 at have ind-
fundet sig på adressen … i … kommune og forlangt at b gav ham 7.000,- kr., hvilke penge
b ikke havde, hvorefter tiltalte tog bs htc telefon og en acer computer, og forlod stedet.
                                                - 3 -
6.
overtrædelse af straffelovens § 181, stk. 1, jf. § 23, medvirken til brandstiftelse,
ved forud for den 15. august 2014 ca. mellem kl. 03.00 til 04.00 ved tilskyndelse, råd eller
dåd at have formået c, hvis sag er behandlet særskilt, til at forvolde ildebrand på pizzeria …,
beliggende … x-by, idet tiltalte betalte c for at indfinde sig ved pizzeria … og forårsage en
ildebrand, hvorefter c antændte bygningen ved hjælp af benzin med materiel skade til følge.
7.
overtrædelse af straffelovens § 119, stk. 1,
ved den 17. marts 2015, ca. kl. 14.30 med den i situationen iboende trussel om vold at have
overfaldet politiassistent d, som var i tjeneste, idet tiltalte og passager e, hvis sag er afgjort
særskilt, i en personbil gennem længere tid fulgte efter d, der kørte alene rundt i en unifor-
meret patruljebil ad forskellige gader og veje i roskilde, efter at tiltalte dagen forinden over
for politikommissær f og politiassistent g i forbindelse med sin sag vedrørende pasinddra-
gelse havde tilkendegivet, at "mange ville få hovedpine, hvis tiltaltes pas blev inddraget" og
at når tiltalte "ikke kunne rejse til syrien og kæmpe, ville han måske være nødt til at tage
kampen op et andet sted" eller lignende.
8.
overtrædelse af straffelovens § 136, stk. 2,
ved den 20. februar 2015, kl. 21.57, på facebook via gruppen "allah ved bedst" i forbindelse
med begravelsen af … offentligt, at have billiget en forbrydelse omfattet af straffelovens
kapitel 12 eller 13, ved at have redigeret et indlæg med et videoklip, i forbindelse med at
sigtede kørte bag ligvognen, lydende således "åh mennesker. kig på kisten. i dag … . i mor-
gen os. enhver sjæl skal smage døden. må allah accepter vores bror! må den påmindelse
vække enhver. og må vi alle vende oprigtigt tilbage til allah. wallah den mand har rystet
danmark mashallah. og bak jeres bror. må vi in shaa allah få flere brødre som … . som
ofret sit liv på allah og hans profet".
påstande
anklagemyndigheden har nedlagt påstand om, at tiltalte straffes med fængsel i ikke under 6
år.
                                                  - 4 -
anklagemyndigheden har videre i medfør af indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, nedlagt påstand
om frakendelse af tiltaltes danske indfødsret og om, at tiltalte i medfør af udlændingelovens
§ 22, nr. 6, jf. § 32, jf. § 49, stk. 1, udvises af danmark med indrejseforbud for bestandig.
tiltalte har nægtet sig skyldig.
tiltalte har over for påstanden om frakendelse af dansk indfødsret og udvisning påstået fri-
findelse.
h har nedlagt påstand om, at tiltalte skal betale 149.442 kr. i erstatning (forhold 6).
tiltalte har bestridt erstatningspligten og erstatningskravets størrelse.
sagens oplysninger
der er afgivet vidneforklaringer af a, h, i, j, k, l, politikommissær f, politiassistent m,
politiassistent g, n, o, c, p, q, r, lingvistiker s, vidne 21, ”analytiker pet”, dr. … og u.
der er endvidere afgivet forklaring af tiltalte.
vidnet b er afgået ved døden, og hendes forklaring til politirapport af 29. januar 2016 er
med rettens tilladelse dokumenteret under sagen.
det fremgår af udtalelse af 10. maj 2016 udlændinge-, integrations- og boligministeriet,
udlændingestyrelsen:
   "... forudsat, at t får frakendt sit danske statsborgerskab, har anklagemyndigheden
   anmodet udlændingestyrelsen om at forholde sig til udvisningsspørgsmålet.
   opholdsgrundlag og længde
   t er født i danmark den … 1992. pågældende blev ved sin fødsel registreret som tyrkisk
   statsborger.
                                              - 5 -
pågældende var, da han er født i danmark, fritaget fra selvstændig opholdstilladelse i
danmark, indtil han blev 18 år.
ifølge det centrale personregister er t den 16. februar 2000 registreret som dansk
statsborger.
efter udlændingelovens § 18 a, stk. 1, bortfalder en opholdstilladelse, når en udlænding
erhverver dansk indfødsret.
såfremt t måtte blive frakendt sit danske statsborgerskab, har han fra tidspunktet af fra-
kendelsen ingen opholdstilladelse i danmark og har således ikke lovligt ophold i dan-
mark i udvisningsbestemmelsernes forstand, jf. herved bestemmelsen i udlændingelo-
vens § 27.
udvisningshjemmelen
såfremt t måtte blive frakendt sit danske statsborgerskab efter § 8 b, stk. 1, i lov om
dansk indfødsret, hvorefter han ikke længere vil have lovligt ophold i danmark, er ud-
lændingestyrelsen af den opfattelse, at længden og karakteren af den pågældendes ophold
i danmark fører til, at betingelserne for en eventuel udvisning skal søges i udlændingelo-
vens § 24, nr. 1, jf. § 22, nr. 6 eller § 24, nr. 2.
efter udlændingelovens § 24, nr. 1, jf. § 22, nr. 6, kan en udlænding, som ikke har haft
lovligt ophold her i landet i mere end de sidste 5 år, udvises, hvis udlændingen efter
straffelovens kap. 13 idømmes ubetinget frihedsstraf eller anden strafferetlig retsfølge,
der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville
have medført en straf af denne karakter.
efter udlændingelovens § 24, nr. 2, kan en udlænding, som har haft lovligt ophold her i
landet i mindre end de sidste 5 år, udvises, hvis udlændingen idømmes betinget eller
ubetinget frihedsstraf eller anden strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver mu-
lighed for frihedsberøvelse, for en lovovertrædelse, der ville have medført en straf af
denne karakter.
                                              - 6 -
§ 26, stk. 2
vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt en beslutning om udvisning af t kan antages at
være i strid med danmarks internationale forpligtelser, skal udlændingestyrelsen henvi-
se til politiets rapport af 27. januar 2016.
heraf fremgår blandt andet følgende:
 •    t er født i danmark
 •    t har 4 søskende, der alle er født i danmark
 •    t bor hos sine forældre i danmark
 •    t har gået i dansk skole til 9. klasse
 •    t har påbegyndt, men ikke afsluttet, uddannelse til industrioperatør og elektriker
 •    t har arbejdet i sin families pizzeria beliggende i x-by
 •    t kan læse og skrive dansk
 •    t taler, læser og skriver tyrkisk rimelig godt
 •    t kan forstå kurdisk
 •    t har ikke tyrkisk pas
 •    t har hverken aftjent værnepligt i danmark eller tyrkiet
 •    t har en onkel og sin mormor i tyrkiet
 •    t er forlovet og islamisk gift
 •    t og hans forlovede holdt fest i tyrkiet den 2. august
      2013
 •    t har senest i 2013 været på ferie i tyrkiet.
      når han er på ferie med sin familie i tyrkiet, bor familien i sit eget
      hus, som ts far har arvet fra sin far. huset ligger i den landsby, hvor ts onkel og
      mormor bor.
 •    t tager primært til tyrkiet for at besøge familie og venner
 •    t lider af søvnbesvær som følge af uro, mærkelige drømme og tanker.
særligt vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt der er risiko for, at t uden for de i § 7,
stk. 1 og 2, (asylbegrundede forhold), nævnte tilfælde vil lide overlast i det land, hvor
han efter udvisningen kan ventes at tage ophold, skal udlændingestyrelsen bemærke, at
det fremgår af udenrigsministeriets notat af 8. december 2010, at spørgsmålet om risi-
                                             - 7 -
koen for dobbeltstraf i tyrkiet er blevet forelagt det tyrkiske udenrigsministerium
samt repræsentanter for andre tilstedeværende vestlige repræsentationer og internatio-
nale organisationer i tyrkiet. disse har bekræftet, at der i den tyrkiske straffelov findes
hjemmel til idømmelse af dobbeltstraf.
det fremgår således af den tyrkiske straffelovs artikel 10, at en person, der har fungeret
som tjenestemand, eller som har været udstationeret i udlandet, og som begår kriminali-
tet relateret til udøvelsen af disse hverv, kan blive retsforfulgt i tyrkiet, selvom perso-
nen allerede er blevet dømt for samme lovovertrædelse i udlandet.
i den tyrkiske straffelovs artikel 13 listes en række specifikke lovovertrædelser, der alle
kan retsforfølges i tyrkiet, selvom den pågældende lovovertræder allerede er blevet
straffet for samme forbrydelse i udlandet. denne liste indeholder blandt andet tortur, be-
vidst forurening af miljøet, produktion og distribution af narkotika, produktion af falske
penge, prostitution, bestikkelse, forbrydelser vedrørende kapring eller beskadigelse af
transportmidler benyttet til havs, til luft og på landjorden.
det fremgår endvidere af den tyrkiske straffelovs artikel 16, at den straf den pågælden-
de har afsonet i udlandet skal fratrækkes straffen i tyrkiet, ligesom det fremgår af den
tyrkiske straffelovs artikel 19, at den straf den pågældende idømmes i tyrkiet som ho-
vedregel ikke må overstige den øvre straframme for samme forbrydelse i det land, hvor
forbrydelsen er forgået. undtagelsen hertil er forbrydelser vedrørende den tyrkiske na-
tions sikkerhed samt forbrydelser begået mod tyrkiske statsborgere samt tyrkiske juri-
diske personer.
det følger af den tyrkiske straffelov, at der ikke er hjemmel til benyttelse af dobbeltstraf
udenfor ovennævnte tilfælde.
det fremgår af udenrigsministeriets notat af 8. december 2010, at ingen af de adspurg-
te kilder havde kendskab til nylige tilfælde af dobbeltstraf i tyrkiet.
på baggrund af ovenstående vurderer udlændingestyrelsen ikke efter sagens forelig-
gende oplysninger, at der er risiko for, at t vil blive udsat for særligt byrdefulde straf-
                                             - 8 -
foranstaltninger ved tilbagevenden til tyrkiet, eller for at t dér vil blive straffet for
den samme lovovertrædelse, som han måtte blive straffet for i danmark.
udenrigsministeriets notat af 8. december 2010 vedlægges i kopi.
udlændingestyrelsen er ikke i besiddelse af nyere oplysninger vedrørende risikoen for
dobbeltstraf i tyrkiet.
associeringsaftalen
efter associeringsrådets afgørelse nr. 1/80 af 19. september 1980 artikel 6, kan en tyr-
kisk arbejdstager, som har haft lovlig beskæftigelse i en medlemsstat i ét år eller mere,
have ret til at få fornyet sin arbejdstilladelse i samme medlemsstat.
efter afgørelsens artikel 7 kan denne ret efter omstændighederne også udstrækkes til at
omfatte familiemedlemmer til den tyrkiske statsborger, som har været tilknyttet ar-
bejdsmarkedet. efter artikel 7 kan det bl.a. have betydning, hvor længe familiemed-
lemmet har haft lovligt ophold i værtslandet. for så vidt angår børn kan det desuden
have betydning, om barnet har gennemført en erhvervsuddannelse i værtslandet, og om
en af forældrene har været lovligt beskæftiget i værtslandet.
det følger af artikel 14, at en tyrkisk statsborger, der er omfattet af associeringsaftalen,
alene kan udvises af værtsstaten, når det er begrundet i hensyn til den offentlige orden,
sikkerhed og sundhed. efter eu-domstolens praksis betyder dette, at en tyrkisk stats-
borger, der er omfattet af associeringsaftalen, kun vil kunne udvises, hvis den pågæl-
dendes tilstedeværelse eller adfærd udgør en virkelig og tilstrækkelig alvorlig trussel
mod grundlæggende samfundshensyn.
oplysninger i sagen
det fremgår af oplysningerne fra københavns vestegns politi, at t ikke har gennemført
en erhvervsuddannelse i danmark.
det fremgår ikke af sagen, hvor længe t har været ansat ved pizzeriaet i x-by. det
fremgår imidlertid af indkomstregistret (eindkomst), at t har haft lønindkomst fra …
                                             - 9 -
pizzeria, x-by, i følgende perioder: februar 2010-juni 2010, september 2010 oktober
2010, marts 2011 og juni 2011-december 2011.
det fremgår endvidere, at t har haft lønindkomst fra … pizzeria, y-by i perioden oktober
2013-november 2013.
forældrene til t er begge bosat i danmark. det fremgår af det centrale personregister,
at t har været registreret på samme adresse som sine forældre i perioden fra sin fødsel
og frem til den … 2013, hvor t fyldte 21 år.
det fremgår endvidere af det centrale personregister, at ts far, v, er tyrkisk statsbor-
ger, og at ts mor, z, nu er dansk statsborger.
det fremgår af oplysninger fra skat, at faren har haft lønindkomst fra diverse vogn-
mænd i årene 2011-2013, at moren har haft indkomst fra selvstændig virksomhed i
2011, og at moren har modtaget arbejdsløshedsdagpenge i årene 2012-2013.
vurdering efter artikel 6 i associeringsrådets afgørelse nr. 1/80.
rettighederne i artikel 6, stk. 1, er forskellige og er undergivet betingelser, der varierer i
forhold til varigheden af den lovlige beskæftigelse.
for at være omfattet af artikel 6, stk. 1, 1. led, skal den tyrkiske arbejdstager have arbej-
det i en uafbrudt periode på ét år hos én og samme arbejdsgiver i den pågældende med-
lemsstat.
for at være omfattet af artikel 6, stk. 1, 2. led, skal den tyrkiske arbejdstager uafbrudt i
mere end tre år lovligt have haft beskæftigelse hos én og samme arbejdsgiver i den på-
gældende medlemsstat. den tyrkiske arbejdstager kan herefter modtage tilbud om anden
beskæftigelse hos en anden arbejdsgiver efter eget valg i samme erhverv, såfremt dette
tilbud er afgivet under normale vilkår og er registreret ved den pågældende medlems-
stats arbejdsmarkedsmyndigheder.
                                             - 10 -
artikel 6, stk. 1, 3. led, giver en tyrkisk arbejdstager, der har haft lovlig beskæftigelse i
fire år i den pågældende medlemsstat, fri adgang til enhver form for lønnet arbejde ef-
ter eget valg.
rettighederne i artikel 6, stk. 1 optjenes successivt. den tyrkiske statsborger kan såle-
des ikke være omfattet af artikel 6, stk. 1, 2. led, før pågældende har optjent rettigheder
efter artikel 6, stk. 1, 1. led.
vi vurderer på det foreliggende grundlag, at t ikke har optjent rettigheder efter artikel
6, idet det fremgår af indkomstregisteret, at t ikke har været ansat ved samme arbejds-
giver i mere end et år.
uanset at t har kunnet anses at være omfattet af artikel 6, stk. 1, 1. led, ved ansættelse
hos … pizzeria, er kravene i artikel 6 ikke længere opfyldt, idet ansættelsen er ophørt,
og idet ansættelsen har haft en varighed på mindre end 3 år.
vurdering efter artikel 7 i associeringsrådets afgørelse nr. 1/80.
følgende fremgår af artikel 7:
når tyrkiske arbejdstagere har tilknytning til det lovlige arbejdsmarked i en medlems-
stat, har deres familiemedlemmer, herunder børn under 21 år, såfremt de har fået tilla-
delse til at flytte til den pågældende medlemsstat,
 •    efter at have haft lovlig bopæl dér i mindst tre år, og under forbehold af den for-
      trinsret, som gives arbejdstagere fra fællesskabets medlemsstater, ret til at modta-
      ge enhver form for tilbud om beskæftigelse,
 •    efter at have haft lovlig bopæl dér i mindst fem år, fri adgang til enhver form for løn-
      net beskæftigelse.
tyrkiske arbejdstagers børn, der har gennemført en erhvervsuddannelse i værtslandet,
kan uafhængigt af varigheden af deres ophold i medlemsstaten, modtage ethvert tilbud
om beskæftigelse i den pågældende medlemsstat, forudsat at en af forældrene har væ-
ret lovligt beskæftiget i denne stat i mindst 3 år.
                                             - 11 -
  vi har ikke tilstrækkelige oplysninger om ts forældres tilknytning til arbejdsmarkedet i
  danmark, indtil t fyldte 21 år.
  vi kan derfor ikke foretage en vurdering af, om t har optjent rettigheder efter artikel 7.
  udtalelse om udvisningsspørgsmålet
  det bemærkes indledningsvis, at det følger af bestemmelsen i udlændingelovens § 26,
  stk. 2, at en udlænding skal udvises efter §§ 22 - 24, medmindre dette vil være i strid
  med danmarks internationale forpligtelser.
  på baggrund af anklagemyndighedens oplysninger om kriminalitetens karakter, og om at
  den pågældende forventes idømt en frihedsstraf af 8-9 års varighed sammenholdt med de
  i udlændingelovens § 26, stk. 2, nævnte hensyn, kan udlændingestyrelsen tiltræde ankla-
  gemyndighedens indstilling om udvisningsspørgsmålet.
  konsekvenser ved en eventuel udvisning
  det følger af udlændingelovens § 32, stk. 1, at der til en udvisning skal knyttes et indrej-
  seforbud, og at indrejseforbuddet fastsættes således, at det regnes fra den 1. i den først-
  kommende måned efter udrejsen eller udsendelsen.
  fastsættelsen af indrejseforbuddets længde fremgår af udlændingelovens § 32, stk. 2, nr.
  1-5.
  det bemærkes, at efter udlændingelovens § 32, stk. 3 meddeles indrejseforbud i forbin-
  delse med udvisning efter § 22, nr. 4-8 eller for udlændinge, som ikke har haft lovligt op-
  hold her i landet i længere tid end de sidste 6 måneder, dog altid for mindst 6 år..."
det fremgår videre af udlændinge-, integrations- og boligministeriets udtalelse af 30. maj
2016:
  "...1. ved brev af 13. november 2015 har anklagemyndigheden anmodet udlændinge-,
  integrations- og boligministeriet om en udtalelse vedrørende ts statsborgerretlige for-
  hold, herunder hvorvidt han er indehaver af dobbelt statsborgerskab.
                                            - 12 -
2. for så vidt angår ts statsborgerretlige forhold til danmark, kan udlændinge-, integra-
tions og boligministeriet oplyse, at t i forbindelse med sin mors, z, ansøgning om dansk
indfødsret erhvervede dansk indfødsret (statsborgerskab) ved lov af 2. juni 1999 med
virkning fra den 16. februar 2000, jf. § 6, stk. 2, jf. § 5, i lov om dansk indfødsret, jf.
lovbekendtgørelse nr. 28. af 15. januar 1999. kopi af zs statsborgerretsbevis vedlægges
som bilag 1. t fremgår på dette bevis under sit tidligere navn, ... .
z har i forbindelse med erhvervelsen af dansk indfødsret dokumenteret, at hun er ble-
vet løst fra sit tyrkiske statsborgerskab. der blev ikke stillet krav om, at t som betin-
gelse for erhvervelse af dansk indfødsret skulle løses fra et tidligere statsborgerskab.
kopi af zs tyrkiske løsningsattest vedlægges som bilag 2. t fremgår ikke af sin mors
løsningsattest.
3. med hensyn til ts statsborgerretlige forhold til tyrkiet skal udlændinge-, integrations
og boligministeriet bemærke, at der foreligger en erklæring fra det tyrkiske justitsmini-
sterium af 20. april 2016. erklæringen vedlægges som bilag 3.
det fremgår af erklæringen fra det tyrkiske justitsministerium, at t er registreret som
tyrkisk statsborger i folkeregisterkontoret i … bydistrikt, … provins på baggrund af en
skrivelse fra det tyrkiske indenrigsministerium af 18. marts 2016.
4. udlændinge-, integrations og boligministeriet kan oplyse, at det fremgår af det cen-
trale personregister (cpr-registeret), at t er født den … 1992 i danmark. det fremgår
endvidere, at hans mor, z, på ts fødselstidspunkt var tyrkisk statsborger. endvidere
fremgår det, at hans far, v, er tyrkisk statsborger. ifølge cpr-registeret blev ts forældre
gift den 1. april 1968 i tyrkiet.
5. for så vidt angår generelle oplysninger om tyrkiskstatsborgerskabslovgivning har ud-
lændinge-, integrations- og boligministeriet via den kongelige danske ambassade i
ankara indhentet et advokatresponsum fra en lokal advokat i ankara. advokatrespon-
summet vedlægges som bilag 4.
registreringen i folkeregisterkontoret i … bydistrikt, … provins, af, at t er tyrkisk
statsborger, stemmer overens med advokatresponsummet og de for ministeriet forelig-
gende oplysninger om tyrkisk statsborgerskabslovgivning, hvorefter et barn født i tyr-
kiet eller i udlandet erhverver tyrkisk statsborgerskab ved fødslen, hvis far eller mor er
                                              - 13 -
tyrkisk statsborger, jf. artikel 1 i turkish citizenship law no. 403 af 11. februar 1964
som ændret ved law 2382 af 13. februar 1981, som var gældende på tidspunktet for ts
fødsel.
t fremgår som tidligere nævnt ikke af kopi af zs tyrkiske løsningsattest. ifølge advo-
katresponsummet er det sandsynligt, at ts far ikke gav det fornødne samtykke til, at t
- som på tidspunktet for moderens løsning fra tyrkisk statsborgerskab var mindreårig -
kunne løses fra sit tyrkiske statsborgerskab, jf. artikel 32 (2) i turkish citizenship
law no. 403 af 11. februar 1964.
det er derfor udlændinge-, integrations og boligministeriets vurdering, at t ikke blev
løst fra sit tyrkiske statsborgerskab i forbindelse med sin erhvervelse af dansk indføds-
ret den 16. februar 2000.
6. for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt t på et senere tidspunkt kan være blevet
løst fra eller har frasagt sit tyrkiske statsborgerskab, skal ministeriet bemærke, at erklæ-
ringen fra det tyrkiske justitsministerium bygger på en erklæring fra landets indenrigs-
ministerium dateret den 18. marts 2016. det må således ikke kunne antages, at t er ble-
vet løst fra sit tyrkiske statsborgerskab inden dette tidspunkt.
efter de for udlændinge-, integrations og boligministeriet foreliggende oplysninger
kan en myndig tyrkisk statsborger give afkald på sit tyrkiske statsborgerskab, i flere
tilfælde. såfremt en person er blevet løst fra sit tyrkiske statsborgerskab sker dette ved
tilladelse fra den tyrkiske indenrigsminister. der henvises til part two i turkish citi-
zen-ship law no. 403 af 11. februar 1964 med senere ændringer og part three i tur-
kish citizenship law no. 27256 af 12. juni 2009. såfremt t skulle være løst fra sit
tyrkiske statsborgerskab, ville han have modtaget en afgørelse herom fra de tyrkiske
myndigheder. se også vedlagt advokatresponsum side 7.
anklagemyndigheden har i tilknytning hertil over for udlændinge-, integrations og
boligministeriet oplyst, at t ikke under straffesagen har fremlagt dokumentation for,
at han er blevet løst fra sit tyrkiske statsborgerskab.
                                                 - 14 -
    7. på baggrund af ovenstående er det udlændinge-, integrations og boligministeriets kla-
    re vurdering, at t erhvervede tyrkisk statsborgerskab ved fødslen, og at han fortsat er
    tyrkisk statsborger.
    ..."
t har om sine personlige forhold supplerende forklaret, at han er født i danmark. han har
fire søskende, der også er født i danmark. tiltalte har indtil sin anholdelse i sagen boet hos
sine forældre i … . han har gået i dansk skole indtil 9. klasse. han har påbegyndt erhversud-
dannelser, som han ikke har afsluttet. han har arbejdet i familiens pizzeria i x-by. han læser
og skriver dansk. han kan tale, læse og forstå tyrkisk rimeligt godt, og han kan forstå kur-
disk, men han kan ikke læse og skrive kurdisk. han har en mormor og en onkel i tyrkiet.
det er rigtigt, at tiltaltes familie har et hus i tyrkiet i samme landsby, som tiltaltes onkel og
mormor bor i. familien bruger huset, når familien er på ferie i tyrkiet. tiltalte har været på
ferie i tyrkiet. tiltalte har været på ferie i tyrkiet 8-10 gange. tiltalte har 2 onkler og en
mormor i tyrkiet. tiltalte har ikke tænkt sig at genoptage kontakten med onklerne. tiltale
har ikke venner i tyrkiet.
adspurgt af forsvareren har tiltalte forklaret, at han vil tage hf enkeltfag inden for markeds-
føring og økonomi. når han har fået sin uddannelse i markedsføring og økonomi, vil han
være selvstændig.
adspurgt af retsformanden har tiltalte forklaret, at han ikke længere er forlovet eller islamisk
gift. tiltaltes farfar og farmor og derefter tiltaltes far kom til danmark som gæstearbejdere i
slutningen af 1960’erne og begyndelsen af 1970’erne. stort set hele hans familie kom til
danmark og er her stadig. han har sin moster, onkel, faster, niecer, nevøer, fætre og kusiner
i danmark. han har kun to onkler og sin mormor i tyrkiet.
tiltalte har under denne sag været frihedsberøvet fra den 18. marts 2015, herunder i isolation
fra den 19. marts 2015 til den 13. maj 2015.
rettens begrundelse og afgørelse
der er under sagen afsagt følgende kendelse om skyldsspørgsmålet:
"alle nævninger og dommere udtaler følgende:
                                                - 15 -
retsgrundlaget vedrørende forhold 1-3
den principale tiltale i forhold 1 og 2 vedrører overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3,
der kriminaliserer den, der lader sig hverve til terrorhandlinger. efter forarbejderne til straf-
felovens § 114 c, stk. 3, jf. lovforslag nr. 217 af 31. marts 2006, sigtes der ved hvervning til
handlinger, hvorved en anden person engageres, rekrutteres eller hyres til et bestemt formål.
udtrykket ”handlinger” i § 114 c, stk. 3, anvendes i ubestemt betydning og kan derfor omfat-
te en eller flere handlinger, og der stilles ikke krav om, at handlingen nærmere kan konkreti-
seres, så længe den, der lader sig hverve, har forsæt til at lade sig hverve og til at begå hand-
linger, der er omfattet af straffelovens § 114 eller 114 a.
forbrydelsen fuldbyrdes, når en person har accepteret at ville begå sådanne ukonkretiserede
handlinger og forudsætter dermed ikke, at den pågældende rent faktisk har begået sådanne
handlinger, ligesom det er uden betydning for strafansvaret, om der begås en sådan handling.
bestemmelsen i straffelovens § 114 c, stk. 3, henviser til handlinger omfattet af straffelovens
§ 114 eller § 114 a. det fremgår af forarbejderne til straffelovens § 114, jf. lovforslag nr. 35
af 13. december 2001, at straffelovens § 114 blandt andet kriminaliserer deltagelse i en ter-
rorgruppes aktiviteter, i det omfang denne deltagelse bidrager til gruppens kriminelle aktivi-
teter. som eksempler på deltagelse nævnes tilvejebringelse af informationer eller materielle
midler til gruppen. bestemmelsen omfatter alene forsætlig medvirken til bestemte terror-
handlinger, hvorimod den forsætlige medvirken til ikke konkretiserede handlinger forudsæt-
ter, at forholdet kan henføres under straffelovens § 114 b-e.
bestemmelsen i straffelovens § 114 e bygger på den tidligere bestemmelse i straffelovens §
114 b. bestemmelsen er en opsamlingsbestemmelse, jf. ordene ”i øvrigt”, og er subsidiær i
forhold til bestemmelserne i straffelovens § 114 til 114 d.
det følger af forarbejderne til straffelovens § 114 b, jf. lovforslag nr. 217 af 31. marts 2006
og nr. 35 af 13. december 2001, at bestemmelsen ikke kræver forsæt til at medvirke til en
konkretiseret terrorhandling og omfatter alle typer af terrorhandlinger, ligesom både en ter-
rorgruppes lovlige og ulovlige aktiviteter er omfattet. der kræves dog forsæt til, at gruppen
har terrorvirksomhed som - en del af - sine aktiviteter. der stilles endvidere ikke krav om, at
                                              - 16 -
pengene stilles direkte til rådighed eller overdrages men alene, at det i sidste ende er grup-
pen, der skal drage fordel af pengene.
om den islamiske stat
det er en betingelse for at kunne dømme i forhold 1-3, at den islamiske stat (is) er en ter-
rororganisation i straffelovens forstand.
om is fremgår det af den sagkyndige udtalelse af 5. februar 2016 afgivet af dr. … og erklæ-
ringer af 6. august 2015 og 10. december 2015 fra pet, center for terroranalyse, at is er en
terroristisk organisation, der siden juni 2014 har optrådt under dette navn. det fremgår end-
videre, at islamisk stat forud herfor gik under betegnelsen den islamiske stat i irak og
syrien (isis) eller den islamiske stat i irak og levanten (isil), der blev udråbt i april 2013.
fra oktober 2006 til april 2013 gik organisationen under betegnelsen den islamiske stat i
irak (isi).
det fremgår endvidere af erklæringerne, at is tager sit ideologiske udgangspunkt i det tidli-
gere al-qaida i irak, der i 2006 skiftede navn til den islamiske stat i irak (isi). al-qaida
brød i april 2013 med isi, da isi blev til isis/isil.
isi blev den 5. marts 2009 tilføjet blandt andet fn’s sanktionsliste ”consolidated united
nations security council sanctions list”, og den 30. maj 2013 blev isis/isil tilføjet sank-
tionslisten, ligesom is er opført på listen.
det fremgår videre, at isis/isil fra forsommeren 2013 overtog baser fra al nusra-fronten i
de østlige og nordlige dele af syrien, og at mange udenlandske krigere i denne periode til-
sluttede sig isis/isil, og at isis/isil fra sommeren 2013 og is i foråret 2015 var aktivt til
stede i det østlige, nordlige og nordvestlige syrien og der var involveret i væbnet kamp og
terroranslag og attentater andre steder.
på denne baggrund og henset til omfanget og karakteren af de handlinger, som det efter de
nævnte erklæringer kan lægges til grund, at is har begået i de i forhold 1 og 2 anførte tids-
rum i blandt andet syrien, finder retten det bevist, at is og dennes forgængerorganisationer
er terrororganisationer, samt at handlingerne kan henføres under straffelovens § 114 eller §
114 a, og at organisationerne var aktive i syrien i 2013 og i 2015.
                                                - 17 -
forhold 1
retten lægger indledningsvis efter tiltaltes forklaring til grund, at tiltalte i 2013 indrejste to
gange i syrien.
om den første rejse til syrien i 2013:
det lægges efter tiltaltes forklaring til grund, at han den 14. juli 2013 fløj til istanbul i tyrki-
et og derfra videre til kilis, hvorfra han tog en taxa til den syriske grænse. ved grænsen
mødte tiltalte sin kontaktperson, der smuglede ham og andre over grænsen til syrien. tiltal-
te havde modtaget informationerne om sin kontaktperson fra abu hafs al-pakistani, hvis
rigtige navn er shiraz tarik, og som var leder af ”kaldet til islam”.
det fremgår videre af tiltaltes forklaring, at han og de andre blev afhentet i bil af personer fra
is efter, at de var smuglet ind i syrien, hvorefter de blev indlogeret på en stor ejendom, hvor
der også var andre, og at han afleverede sit pas. tiltalte har forklaret, at en person kaldet al-
shimali stod for ejendommen og styrede grænseområdet for is. al-shimali er ifølge
anklagemyndigheden identisk med abu mohammad al-shimali, der er kendt som facilitator
for udenlandske tilrejsende til syrien, der ville tilslutte sig is. det fremgår af tiltaltes forkla-
ring, at han efter et par dage begyndte at udføre arbejde.
tiltalte har forklaret, at han ikke var så længe på ejendommen, og at han valgte at forlade
stedet, fordi han følte sig usikker over at skulle leve i et andet land. tiltalte har videre forkla-
ret, at han ikke havde problemer med at få lov at rejse derfra, og at der blev arrangeret trans-
port for ham til grænsen, men at han ikke fik sit pas med. der er ikke oplysninger, der imø-
degår tiltaltes forklaring om, at han forlod stedet som anført. det fremgår videre af tiltaltes
forklaring, at han derefter tog til adana i tyrkiet, hvor han mødte sin onkel og en mere. det-
te er bekræftet af o, der er tiltaltes bror, og som efter sin egen forklaring var med til at hente
tiltalte.
oplysningen om, at tiltalte efterlod sit pas hos is, da han forlod syrien, støttes af, at tiltalte
den 22. august 2013, efter han var vendt tilbage til danmark, meldte sit pas bortkommet og
søgte om et nyt pas.
                                                - 18 -
tiltaltes forklaring om rejsen til syrien i juli 2013 støttes af oplysningen om, at tiltalte ind-
rejste i tyrkiet via istanbul den 14. juli 2013. dette støttes endvidere af, at hans søster, n,
den 17. juli 2013 kontaktede københavns vestegns politi og ifølge anmeldelsesrapporten
anmeldte tiltalte som bortgået, muligvis rejst til syrien.
sammenfattende lægges det om det første ophold i syrien i sommeren 2013 til grund, at til-
talte i midten af juli 2013 indrejste i syrien til et område kontrolleret af is, og at han tog op-
hold på en ejendom, som retten lægger til grund var en modtagelsesfacilitet for is, der blev
ledet af abu mohammad al-shimali. det lægges videre til grund, at tiltalte tilsluttede sig og
virkede for is, og at dette var formålet med rejsen, samt at han omkring 10 dage senere rejste
tilbage til tyrkiet. karakteren af tiltaltes virke for is behandles nedenfor.
om den anden rejse til syrien i 2013:
tiltalte har forklaret, at han den 30. august 2013 på ny fløj til istanbul i tyrkiet og derfra
videre til kilis. via samme kontaktperson og rute kom tiltalte tilbage til samme modtagelses-
facilitet for is, hvor han havde været i juli 2013. tiltalte havde forinden været i telefonisk
kontakt med abu mohammad al-shimali.
om baggrunden for tiltaltes anden rejse i 2013 har tiltalte forklaret, at de bekymringer og
den usikkerhed, der var grunden til, at han forlod is i juli 2013, forsvandt efter, at han var
kommet hjem. tiltalte har videre forklaret, at det var hans mål at arbejde for is, at han havde
tanker om at flytte fra danmark til syrien, og at han følte sig bedre tilpas i syrien, selv om
der var krig, samt at det var hans forhold til is, der fik ham til at føle sig bedre tilpas i syri-
en.
tiltalte har forklaret, at en person fra is ved ankomsten anden gang udfyldte en blanket med
oplysninger om tiltalte. tiltalte har fået forevist en blanket, der angiver at stamme fra den
islamiske stat i irak og levanten, som var det navn, der blev anvendt af is i en del af 2013,
og tiltalte har i det væsentlige bekræftet at have afgivet de oplysninger, der fremgår af blan-
ketten. de amerikanske myndigheder har redegjort for, hvordan de er kommet i besiddelse af
denne og andre tilsvarende blanketter.
                                                 - 19 -
det fremgår af blankettens punkt 14, at indrejsedatoen var den 2. september 2013. tiltalte
har forklaret, at han ikke husker, hvornår han ankom til is’ område anden gang i 2013, men
at han stoler på oplysningen i blanketten.
tiltalte har forklaret, at han efter afslutningen af godkendelsesprocessen begyndte at virke
for is, og at han fik 300-400 dollars om måneden i løn af is.
om afslutningen på sit andet ophold i 2013 har tiltalte forklaret, at han ville tale med sine
forældre om at få dem med til syrien. han talte med en is-leder, og for at få tilladelse til at
rejse ud af syrien fortalte han i strid med sandheden, at hans far var syg. tiltalte har videre
forklaret, at han fik lov til at rejse.
det fremgår ikke af tiltaltes forklaring, hvor længe han var hos is under sit andet ophold. o
har til politirapport, som han har vedstået i retten, forklaret, at han og deres far rejste til tyr-
kiet omkring den 20. september 2013, fordi de havde oplysninger om, at tiltalte var taget til
syrien igen. han og faren tog til grænsen mellem tyrkiet og syrien, da de søgte oplysninger
om tiltalte. han var selv nødt til at rejse tilbage til danmark sidst i september, hvor de endnu
ikke havde fået kontakt til tiltalte, men han hørte senere, at tiltalte var kommet ud af syrien i
følgeskab med en dreng. det fremgår af tiltaltes forklaring, at han mødte sin far og onkel, da
han var kommet over grænsen til tyrkiet, at de tog til familien i …, og at han heller ikke
denne gang fik sit pas med fra is. det fremgår, at tiltalte den 9. oktober 2013 fik udstedt et
provisorisk pas på ambassaden i ankara.
sammenfattende lægges det om det andet ophold i syrien i 2013 til grund, at tiltalte den 2.
september 2013 på ny indrejste i syrien til et område kontrolleret af is, at tiltalte tog ophold
på samme modtagelsesfacilitet som i juli måned, at han fortsat anså sig som en del af is, som
han igen virkede for, og at dette var formålet med rejsen, samt at han blev aflønnet af is. det
lægges videre til grund, at tiltalte omkring 1 måned senere rejste til tyrkiet. retten lægger
endvidere til grund, at den fremlagte blanket stammer fra is og vedrører tiltalte. karakteren
af tiltaltes virke for is behandles nedenfor.
i anklageskriftet fremgår det af forhold 1, at tiltalte i mindst et tilfælde indrejste i syrien.
ordet ”mindst” må opfattes som et forbehold for, at der var mere end en indrejse i gernings-
perioden. det er lagt til grund, at tiltalte i to tilfælde inden for den anførte gerningsperiode
                                                - 20 -
indrejste i syrien og tilsluttede sig is. herefter, og da tiltalte selv har forklaret om de to ind-
rejser, samt at antallet af indrejser ikke er det centrale i gerningsbeskrivelsen, er begge de
fastslåede indrejser i syrien omfattet af tiltalen.
om karakteren af tiltaltes virke for is under det første ophold i juli 2013 har tiltalte forklaret,
at han og de andre på modtagelsesstedet efter et par dage fortalte om blandt andet deres ud-
dannelser. tiltalte fortalte, at han havde erfaring med at lave mad, og at han serverede mad
for de andre. tiltalte har videre forklaret, at en, der var læge, blev sat til at stå for de sårede
for at vise, hvad han kunne.
o har forklaret, at tiltalte sagde, han havde været i træningslejr, da o og onklen hentede til-
talte i adana i juli 2013. o har ifølge politirapport af 3. juni 2015 forklaret, at tiltalte havde
et stort fuldskæg og var iklædt militære camouflagebukser ligesom i 2012. han har ifølge
politirapporten videre forklaret, at tiltalte viste ham et par billeder fra tiltaltes iphone, hvor
tiltalte lignede en jihadist, samt at han havde set et billede, der skulle være taget under tiltal-
tes ophold i syrien, hvor tiltalte var iført militærtøj, havde fuldskæg og stod med et gevær i
hånden og havde håndgranater hængende på sin jakke. o har under hovedforhandlingen for-
klaret, at han ikke husker så meget om det, men at han dengang sagde det, han huskede.
r, der dengang var venner med tiltalte, har forklaret til politiet og i retten bekræftet, at tiltal-
te fortalte, at han under sit ophold i syrien havde hørt lyde som fra bomber eller granater,
men at tiltalte ikke havde sagt noget om, at han havde været i kamphandlinger.
om karakteren af tiltaltes virke for is under det andet ophold i september 2013 har tiltalte
forklaret, at han arbejdede i et bageri og med udbringning af mad til befolkningen, at han
deltog i undervisning i arabisk og om koranen, samt at han lavede mad til dem, han boede
sammen med, der også arbejdede for is, herunder andre fra is, der var bevæbnede. tiltalte
har videre forklaret, at han ikke blev trænet i våbenbrug, da han ikke var eller skulle i kamp,
og at han ikke var interesseret i væbnet kamp. tiltalte har forklaret, at han ved, at is slår folk
ihjel, men at det er han uenig i.
det fremgår af blanketten fra is, at tiltalte i september 2013 blev registreret som kæmper.
under speciale er der ligeledes markeret ud for kæmper. tiltalte har herom forklaret, at han
ikke skulle være kæmper, men servere mad, og at der blev anført kæmper, fordi der ikke var
                                                - 21 -
svarmuligheder, der passede med det, han skulle lave. det fremgår videre af blanketten, at
tiltaltes efternavn var anført som ”…”.
det fremgår, at der hos tiltalte blev fundet billeder af ham selv, hvor han foran et is-flag
poserer med ak47-geværer og med teksten ”abu aya alkurdi” og ”ingen ære uden jihad”.
tiltalte har herom forklaret, at billedet blev taget hos is i syrien, og at det bare var for at
prale.
det fremgår af dr. ...’s forklaring i retten, at is-krigere anvender krigernavne blandt andet for
at sløre deres identitet. krigernavnene begynder med ”abu”, der betyder ”far til”, og fortsæt-
ter med jihadistiske kampnavne, der angiver herkomst eller det område, hvor vedkommende
er aktiv. det fremgår videre af hans forklaring, at det er normalt, at de frivillige modtager en
4 ugers grunduddannelse, der både indeholder militær træning og ideologisk skoling, og at
det ikke er muligt kun at få ideologisk uddannelse.
det fremgår af politikommissær fs forklaring i retten sammenholdt med politirapporten, der
af tekniske årsager er dateret den 12. marts 2015, at tiltalte i forbindelse med partshøringen
den 16. marts 2015 om blandt andet pasinddragelse udtalte, at tiltalte tidligere havde været i
syrien, hvor han havde kæmpet for is.
tiltaltes søster, n, har ifølge afhøringsrapport af 18. marts 2015 forklaret til politiet, at hun
modtog et opkald fra tiltalte, der lød meget bange, og at hun hørte skud i baggrunden. n har
ifølge samme afhøringsrapport forklaret, at tiltalte viste hende billeder af uniformer og vå-
ben, da han var kommet hjem, og at de våben, hun så billeder af, var maskingeværer. n har i
retten afvist at have forklaret sådan til politiet. rapporten er underskrevet af n, der i retten
fremstod modvillig og utroværdig blandt andet om dette spørgsmål, og det lægges til grund,
at hun har forklaret som anført til politiet.
q, som tiltalte har haft cellefællesskab med under varetægtsfængslingen, har forklaret under
en indenretlig afhøring og under hovedforhandlingen blandt andet, at tiltalte fortalte, at han
havde været i syrien. q har videre forklaret, at tiltalte sagde, at han havde deltaget i is og
terror, at han var blevet trænet, og at han derefter tog i krig. det fremgår videre, at tiltalte
skulle have fortalt q, at jihad var godt, og at han havde været med til at bekrige de vantro,
samt at tiltalte oplyste navne på dem, han havde kæmpet sammen med.
                                                 - 22 -
efter tiltaltes og qs forklaringer i retten og ns forklaring til politiet lægges det til grund, at
tiltalte fortalte begge, at han i syrien havde set en tysker blive dræbt for øjnene af ham. til-
talte har herom forklaret, at han sagde det, men at det ikke passede. han sagde det til sin
søster for, at hun kunne se, at han var taget af sted, og da han var ung og naiv, og han sagde
det til q som en dækhistorie.
5 nævninger og 3 dommere udtaler herefter:
der er ikke oplysninger eller vidneudsagn i sagen, der bekræfter eller understøtter tiltaltes
forklaring om arbejdet på bageri, med madlavning og madudbringning, og tiltaltes forklaring
herom er først fremkommet under hovedforhandlingen og efter afslutningen af den øvrige
bevisførelse. tiltaltes forklaring om opholdet var i øvrigt usammenhængende og på en række
punkter uklar og ulogisk. tiltaltes forklaring om, at han alene arbejdede på bageri, med mad-
lavning og madudbringning samt deltog i koranundervisning, må derfor afvises.
disse nævninger og 3 dommere finder det bevist, at tiltalte rejste til syrien i 2013 og tilslut-
tede sig is som kæmper, og at han i hvert fald deltog i relevant træning i brug af våben og
kamp. herefter, og da det efter bevisførelsen må lægges til grund, at tiltaltes hensigt med at
rejse til syrien og tilslutte sig is var aktivt at deltage i organisationens væbnede kamp og
aktiviteter i øvrigt, finder disse nævninger og 3 dommere det bevist, at tiltalte herved har
ladet sig hverve til at begå handlinger omfattet af straffelovens § 114 eller § 114 a, og tiltalte
er derfor skyldig i overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3, i overensstemmelse med den
principale tiltale i forhold 1.
dette bevisresultat støttes endvidere af tiltaltes chat fra marts 2015 med æ, hvor tiltaltes
tidligere ophold hos is omtales. der nævnes intet i chatten om, at tiltalte dengang alene
skulle have beskæftiget sig med mad, selv om det nævnes, at tiltalte skal tilbage til is.
chatten kan alene forstås sådan, at tiltalte i 2013 var hos og tilsluttede sig is som kæmper.
chatten behandles nærmere nedenfor under forhold 2 og 3.
1 nævning tilslutter sig, at det er bevist, at tiltalte har ladet sig hverve til at begå handlinger
omfattet af straffelovens § 114 eller § 114 a, og at tiltalte derfor er skyldig i overtrædelse af
straffelovens § 114 c, stk. 3, i overensstemmelse med den principale tiltale i forhold 1, men
                                               - 23 -
finder i modsætning til flertallet, at det ikke er bevist, at tiltalte modtog træning i brug af
våben og kamp.
forhold 2
alle nævninger og dommere udtaler følgende:
tiltalte har forklaret, at han i 2015 begyndte at skrive med æ på facebook. tiltalte gik ud
fra, at æ var i syrien, og de skrev sammen fra den 6. marts til den 16. marts 2015 på skype.
på et tidspunkt fandt tiltalte ud af, at æ var is-kriger.
om æ fremgår det, at han er registreret forsvundet den 2. september 2013. det fremgår vide-
re, at æ ved københavns byrets kendelse af 18. december 2014 er fængslet in absentia for
overtrædelse af straffelovens § 136 og ved københavns byrets kendelse af 23. oktober 2015
tillige for overtrædelse af straffelovens § 114 e, til dels jf. § 21. det er pet´s vurdering, at æ
i juli 2014 var i raqqa i syrien, hvor byen var domineret af is. retten lægger herefter til
grund, at æ i marts 2015 var is-kriger i syrien, og at tiltalte var klar over dette, herunder da
tiltalte i sin telefon havde fotos fra facebook af æ med to afhuggede hoveder.
skype chatten indledes ved, at tiltalte den 6. marts 2015 fra skype profilen … to gange skrev
til æ om at ville tilføje ham på skype.
tiltalte har om chatten forklaret, at æ prøvede at få tiltalte til syrien, at tiltalte adlød, og at
han forsøgte at få et nyt pas, så han kunne rejse. det fremgår videre af tiltaltes forklaring, at
han den 10. marts 2015 bestilte en enkeltbillet fra københavn til istanbul i tyrkiet med af-
rejse den 18. marts 2015, hvilket er bekræftet af bookingoplysninger. tiltalte har videre for-
klaret, at det mislykkedes at komme til syrien, da han blev anholdt og fængslet.
retten lægger om skype chatten til grund, at tiltalte og æ skrev om, at tiltalte skulle rejse til
syrien og slutte sig til is, hvor æ var kriger. det fremgår af skype chatten, at tiltalte og æ
skrev om, at tiltalte ville få ”dazikyiya”, hvormed retten lægger til grund menes ”tazkiyah”,
der er en anbefaling, is anvender. det kan videre og sammenholdt med sagens øvrige oplys-
ninger og vidneudsagn udledes af skype chatten, at tiltalte tidligere havde været hos is un-
der navnet ”…”, at tiltalte dengang tog tidligt hjem, og at han forinden havde sagt, at han
skulle til tyrkiet hos familie og havde lovet at vende tilbage, hvilket han ikke gjorde. det
                                                  - 24 -
fremgår videre, at tiltaltes pas fortsat var ”dernede”, hvilket henviste til de pas, tiltalte havde
efterladt hos is i 2013. det kan endvidere udledes, at tiltalte var særdeles bekymret for, om
brødrene hos is opfattede ham som en usikker bror, fordi han havde forladt dem efter kort
tid. det blev aftalt, at æ skulle tale med nogle af lederne om tiltalte, og æ svarede senere, at
han havde ”snakket med broren og alt er ok”. æ sendte herefter kontaktoplysninger til en
bror, tiltalte skulle ringe til, når han var i istanbul. tiltalte spurgte æ, om han ville møde
ham ved grænsen. det fremgår af den anden sidste besked den 16. marts 2015, at tiltalte var
”blevet låst fast i et år”, hvormed retten lægger til grund menes politiets administrative ind-
dragelse af tiltaltes pas og meddelelse af udrejseforbud.
det forhold, at tiltalte havde forberedt og havde til hensigt at rejse til syrien den 18. marts
2015 støttes endvidere af tiltaltes søgninger på internettet vedrørende militærsko og optagel-
se af lån på 2.000 kr. og 20.000 kr. sammenholdt med skype chatten med æ om penge, som
tiltalte skulle have med til syrien.
retten lægger endvidere efter politikommissær fs forklaring til grund, at tiltalte den 16.
marts 2015 i forbindelse med pasinddragelsen udtalte, at ”han ville til syrien for at kæmpe
for islamisk stat og den gode sag” samt, at ”han ville kæmpe mod alle dem, der bekæmper
islam og indføre hvad islamisk stat står for.”
det fremgår, at der hos tiltalte er fundet forskellige billeder og videofiler med militant og
ekstremistisk indhold med relation til is. tiltalte har endvidere under hovedforhandlingen
erklæret sig som is støtte, ligesom han under varetægtsfængslingen, herunder efter hoved-
forhandlingens påbegyndelse, har lavet tegninger og skrevet breve med støtte til is og jihad.
på denne baggrund og efter det, retten har fastslået om forhold 1, lægges det til grund, at
tiltalte i marts 2015 havde til hensigt at rejse til syrien med henblik på igen aktivt at tilslutte
sig is som kæmper for at deltage i organisationens væbnede kamp og aktiviteter i øvrigt.
herefter finder retten det bevist, at tiltalte har ladet sig hverve til at begå handlinger omfattet
af straffelovens § 114 eller § 114 a, og tiltalte er derfor skyldig i overtrædelse af straffelo-
vens § 114 c, stk. 3, i overensstemmelse med den principale tiltale i forhold 2.
forhold 3
alle nævninger og dommere udtaler følgende:
                                               - 25 -
det fremgår af den førnævnte skype chat mellem tiltalte og æ, at tiltalte den 12. marts 2015
skrev: ”jeg ku ikke tage mere end 20 med mig. må allah give baraket i det”, og at æ svare-
de, at det var mere end rigeligt. senere samme dag spurgte tiltalte æ, om tiltalte skulle veks-
le alle pengene til euro i danmark. æ svarede samme dag: ”ja eller i tyrk kan du gøre det”,
hvilket må forstås således, at pengene skulle veksles.
tiltalte har herom forklaret, at der menes 20.000 kr., der skulle bruges til ekstra goder, som
han selv skulle betale for. tiltalte har som nævnt ovenfor videre forklaret, at han fik 300-400
dollars i løn om måneden fra is, men at han ikke havde så meget behov for pengene, da is
betalte stort set alt.
det fremgår af dr. …’s forklaring i retten, at alle udlændinge har penge med til rejsen og for
at støtte is. det er forskelligt, om is opkræver pengene, eller om de tilrejsende får lov at
beholde pengene for at kunne købe våben eller luksusvarer som cola og slik.
5 nævninger og 3 dommere udtaler på denne baggrund, at skype chatten om dette spørgsmål
må forstås således, at der har været andre drøftelser mellem tiltalte og æ om penge. henset
til tiltaltes ordvalg om beløbet, at beløbet søges godkendt hos æ, der gav instrukser om veks-
ling af pengene, samt til beløbets størrelse, der blev godkendt af æ, finder 5 nævninger og 3
dommere det bevist, at beløbet skulle overdrages til is. det er endvidere tillagt betydning, at
tiltalte ved anholdelsen var i besiddelse af mere end 20.000 kr. det forhold, at de 20.000 kr.
skulle tilfalde is, støttes endvidere af dr. …’s udtalelse i retten om, at tilrejsende udlændinge
har penge med for at støtte is. 5 nævninger og 3 dommere finder det herefter bevist, at tiltal-
te er skyldig i forsøg på overtrædelse af straffelovens § 114 b, nr. 1.
1 nævning udtaler, at der ikke er ført bevis for, at de 20.000 kr. skulle overdrages til is.
denne nævning har lagt vægt på, at der efter bevisførelsen ikke er grundlag for at tilsidesætte
tiltaltes forklaring om, at beløbet var til ekstra goder i syrien, som tiltalte selv skulle betale
for, og denne nævning stemmer for at frifinde tiltalte i forhold 3.
efter stemmeafgivningen er tiltalte skyldig i forhold 3.
                                                  - 26 -
forhold 4
alle nævninger og dommere udtaler:
vidnet a og tiltalte har samstemmende forklaret, at tiltalte gennem en længere periode leve-
rede mad, drikkevarer og cigaretter til a. a har forklaret, at han derved kom til at skylde
tiltalte 19.000 kr., der blev nedbragt til 9.000 kr., og at han skulle afdrage restgælden med
1.000 kr. om måneden. tiltalte har forklaret, at gælden var højere, uden at han har specifice-
ret det nærmere.
a har i retten forklaret, at tiltalte på et tidspunkt kom og hentede hans mastercard og koden
til kortet, som han var nødt til at udlevere, da tiltalte var sur. foreholdt sin forklaring til poli-
tirapport af 29. januar 2016 har han vedstået, at han til politiet forklarede, at han var bange
for tiltalte, der sagde, at vidnet ellers ville få sablen at se. a har videre i retten forklaret, at
tiltalte truede med at skære i ham, hvis ikke han gav tiltalte kortet og koden, at tiltalte nævn-
te sablen, og at episoden fandt sted i bs lejlighed i … i … i forbindelse med, at tiltalte stjal
bs telefon og computer.
tiltalte har forklaret, at a gav ham sit mastercard og oplyste koden for, at tiltalte selv kunne
hæve kontanter til afdrag på as gæld. tiltalte har videre forklaret, at han ikke truede a, og at
det var as eget forslag, at tiltalte fik as mastercard for at hæve afdragene. tiltalte har be-
kræftet, at det er ham, der har foretaget hævningerne beskrevet i forhold 4.
a og tiltalte har videre forklaret, at a efter februar 2014 fortsatte med at kontakte tiltalte,
hvilket er bekræftet af teleoplysningerne i sagen.
retten finder, at as forklaring i retten om episoden, herunder om gerningstidspunktet, ger-
ningsstedet og de nærmere omstændigheder for episoden, var usikker. henset hertil, og til at
a fortsatte med at kontakte tiltalte efter den angivne episode, finder alle nævninger og dom-
mere, at der ikke er ført fuldt tilstrækkeligt bevis for, at tiltalte er skyldig som beskrevet i
forhold 4, og tiltalte frifindes derfor i dette forhold.
forhold 5
alle nævninger og dommere udtaler:
                                                - 27 -
a har forklaret, at tiltalte på et tidspunkt opsøgte ham hos hans ekskone, b, for at få penge.
a har videre forklaret, at tiltalte blev sur på b og tog hendes telefon og computer med, da
han gik.
b, der er afgået ved døden, har ifølge politirapport af 29. januar 2016, der er tilladt doku-
menteret under sagen, forklaret, at en mand, der hed …, som a skyldte penge, og som retten
lægger til grund var tiltalte, kom hjem til hende og a på hendes bopæl i …. det fremgår vi-
dere af rapporten, at b har forklaret, at manden afkrævede hende 7.000 kr., og at han tog
hendes acer bærbare computer og htc sensation mobiltelefon med, da han gik.
det fremgår videre, at den omhandlede mobiltelefon blev fundet under en ransagning på
tiltaltes bopæl den 18. marts 2015.
tiltalte har forklaret, at b også hæftede for as gæld for mad mv. tiltaltes forklaring herom,
der først er fremkommet under hovedforhandlingen, var usammenhængende, ligesom forkla-
ringen ikke støttes af andre oplysninger.
på denne baggrund finder alle nævninger og dommere det bevist, at tiltalte stjal bs computer
og mobiltelefon som beskrevet i forhold 5, og tiltalte er derfor skyldig i dette forhold.
forhold 6
alle nævninger og dommere udtaler følgende:
det fremgår af sagen, at c er dømt for brandstiftelsen. c har som vidne under denne sag for-
klaret, at han satte ild til pizzeriaet på grund af uoverensstemmelser med ejeren, h. c har
under denne sag og under sin egen straffesag forklaret, at tiltalte ikke havde noget med
brandstiftelsen at gøre.
det fremgår videre, at c og ejeren af pizzeria …, h, skrev sammen på facebook i perioden
fra den 10. november 2014 til den 8. januar 2015, da h ville finde ud af, hvem der stod bag
brandstiftelsen. h spurgte i den forbindelse ind til tiltaltes involvering. efter at h flere gange
havde bedt c om at komme forbi pizzeriaet, så de kunne tale sammen, mødte c den 6. januar
                                               - 28 -
2015 op i pizzeriaet, hvor han talte med h og j, der arbejdede i pizzeriaet. h optog samtalen
uden cs vidende, og samtalen har været afspillet for retten.
det fremgår af samtalen, at h nævnte tiltalte og spurgte ind til tiltaltes involvering i branden,
hvorefter c blandt andet forklarede, at han og vidnet i havde talt med tiltalte om, at de skyld-
te penge, og tiltalte foreslog, at de kunne gøre det, de gjorde, for at tjene penge. c sagde vi-
dere, at han fik 1.000 kr. før og skulle have haft 1.000 kr. efter, at han skulle have haft 7.000
kr. i det hele, men at tiltalte krævede forskuddet tilbage, da pizzeriaet ikke var brændt helt
ned. det fremgår videre, at c fortalte, at de fik benzinen af tiltalte, og at der var 2 liter.
c har i retten forklaret blandt andet, at det, han sagde under samtalen, ikke passede. han
sagde det for at ”redde sin egen røv”.
4 nævninger udtaler herefter, at det er bevist, at tiltalte er skyldig i medvirken til brandstiftel-
se som beskrevet i forhold 6. disse nævninger har lagt vægt på det, c fortalte h under sam-
talen den 6. januar 2015, herunder at tiltalte mod betaling havde bedt c om at sætte ild til
pizzeriaet. cs forklaring under samtalen forekommer sammenhængende og støttes af det,
som c ifølge vidnet l havde fortalt om, at det var tiltalte, der stod bag branden, og at tiltalte
havde lovet c penge for at gøre det. dette bekræftes endvidere af is troværdige forklaring
om, hvad tiltalte efter branden sagde til ham til en fest i x-by. når dette sammenholdes med,
at tiltalte havde et økonomisk motiv for brandstiftelsen, da tiltaltes pizzeria ikke gik så godt,
og da han var konkurrent til hs pizzeria, er det bevist, at tiltalte er skyldig i forhold 6.
2 nævninger og 3 dommere udtaler, at det ikke er bevist, at tiltalte er skyldig i medvirken til
brandstiftelse som beskrevet i forhold 6. disse nævninger og dommere har lagt vægt på, at c
under sin egen sag og i retten i denne sag har forklaret, at det, han sagde under samtalen,
ikke passede. c har forklaret, at han satte ild til pizzeriaet på grund af uoverensstemmelser
med h, og at tiltalte ikke var involveret. det er endvidere tillagt vægt, at cs forklaring under
samtalen den 6. januar 2015 fremkom efter, at h havde spurgt direkte ind til tiltaltes involve-
ring, og at h forinden havde stillet c i udsigt, at han kunne låne penge. på denne baggrund
finder disse 2 nævninger og 3 dommere det ikke bevist, at tiltalte er skyldig i forhold 6.
efter stemmeafgivningen frifindes tiltalte herefter i forhold 6, jf. retsplejelovens § 891, stk.
4.
                                                - 29 -
forhold 7
alle nævninger og dommere udtaler:
tiltalte har nægtet sig skyldig og har forklaret, at han ikke fulgte efter en politibil, men at
han og en ven kørte fra havnen i roskilde til politistationen i roskilde, da de talte om at kla-
ge over københavns vestegns politis afgørelse om inddragelse af tiltaltes pas.
efter politiassistent ds forklaring lægger retten til grund, at tiltalte førte den bil, der med en
passager kørte bag ved politiassistenten i roskilde i omkring 5 minutter om eftermiddagen
den 17. marts 2015. det lægges videre til grund, at tiltalte fremstod usamarbejdsvillig og
fjendtlig, da politiassistenten rettede henvendelse til tiltalte, da de var kommet frem til politi-
stationen, men at politiassistenten ikke følte sig truet i situationen. det lægges videre til
grund, at politiassistenten først opfattede sig truet, da han efterfølgende og efter opslag i
kriminalregistret blev opmærksom på, hvilke politinumre der var sat i forbindelse med tiltal-
te. på denne baggrund finder alle nævninger og dommere, at det ikke er bevist, at tiltalte har
gjort sig skyldig i overtrædelse af straffelovens § 119, stk. 1, og tiltalte frifindes derfor i det-
te forhold.
forhold 8
alle nævninger og dommere udtaler:
tiltalte har den 20. februar 2015 kl. 21.57 på facebook-gruppen ”allah ved bedst” med ca.
17.000 medlemmer redigeret et indlæg med et videoklip med rustvognen med …’s kiste og
med den tekst, der er gengivet i forhold 8.
tiltalte har bekræftet, at han redigerede indlægget og optog videoen, som han lagde ud på
facebook.
teksten omhandler …, der blev skudt og dræbt af politiet efter, at han havde skudt mod per-
soner ved krudttønden og synagogen i københavn, hvorved to personer blev dræbt og andre
såret. tiltalte har i den delte tekst blandt andet anført: ”wallah denne mand har rystet dan-
mark mashallah. og bak jeres bror. må vi in shaa allah få flere brødre som … . som ofret
                                                 - 30 -
sit liv på allah og hans profet”. retten finder, at tiltalte herved offentligt udtrykkeligt har
billiget …’s handlinger omfattet af straffelovens kapitel 13.
tiltaltes forklaring om, at det ikke var for at sige, at det, … havde gjort, var rigtigt, men at
han skrev det for at vise respekt for afdøde samt for at kondolere over for afdødes familie,
kan ikke føre til et andet resultat.
alle nævninger og dommere finder derfor tiltalte skyldig i forhold 8.
derfor bestemmes:
tiltalte, t, er skyldig i den principale tiltale i forhold 1 og 2.
tiltalte er skyldig i forhold 3, 5 og 8. tiltalte frifindes i forhold 4, 6 og 7."
sanktionsspørgsmålet
alle nævninger og dommere stemmer for at fastsætte straffen til fængsel i 7 år.
straffen fastsættes herefter til fængsel i 7 år, jf. straffelovens § 114 b, nr. 1, jf. § 21, § 114 c,
stk. 3, § 136, stk. 2, og § 285, stk. 1, jf. § 276.
retten har ved straffastsættelsen navnlig lagt vægt på, at tiltalte i forhold 1 og 2 har gjort sig
skyldig i to forhold af overtrædelse af straffelovens § 114 c, stk. 3, inden for en periode på
omkring 1½ år, og at der er tale om hvervning til terrororganisationen is. retten har herun-
der lagt vægt på, at is på gerningstidspunkterne begik omfattende terrorhandlinger blandt
andet med vilkårlige og brutale henrettelser, og at et af is’s mål er at oprette, bevare og kon-
solidere en stat, hvor der ikke er plads til religiøse mindretal som eksempelvis shiitter og
alawitter, der skal udryddes eller fordrives.
retten har endvidere lagt vægt på, at tiltalte samtidig med, at han i forhold 2 lod sig hverve
af is, er fundet skyldig i at have forsøgt at yde økonomisk støtte til terrororganisationen is.
retten har herudover lagt vægt på, at tiltalte er fundet skyldig i overtrædelse af straffelovens
§ 136, stk. 2, ved offentligt at have billiget …’s terrorhandlinger begået i danmark, og retten
                                                 - 31 -
finder henset til karakteren af tiltaltes billigelse, at der er tale om en særdeles grov overtræ-
delse af straffelovens § 136, stk. 2.
herefter, og uanset anklagemyndighedens strafpåstand, finder retten, at forholdene har en
sådan alvor og grovhed, at straffen skal udmåles til fængsel i 7 år.
frakendelse af dansk indfødsret og udvisning
alle nævninger og dommere udtaler følgende:
det fremgår af indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, at den, der dømmes for overtrædelse af en
eller flere bestemmelser i straffelovens kapitel 12 og 13, ved dom kan frakendes sin danske
indfødsret, medmindre den pågældende derved bliver statsløs.
af forarbejderne til bestemmelsen, jf. lovforslag nr. 138 af 28. januar 2004, og af højesterets
dom af 8. juni 2016 i sag 211/2015 fremgår, at indfødsretslovens § 8 b, stk. 1, blandt andet
bygger på den europæiske konvention om statsborgerret, hvorefter statsborgerskab kan fra-
tages på grund af en "handlemåde, som er til alvorlig skade for den kontraherende stats vitale
interesser”.
det fremgår endvidere, at der ved vurderingen af, om indfødsret skal frakendes, skal foreta-
ges en afvejning af på den ene side forholdets grovhed og på den anden side en frakendelses
betydning for den pågældende. i tilfælde, hvor den pågældende dømmes for mere alvorlige
forhold, bør der som udgangspunkt ske frakendelse af dansk indfødsret. ved mere alvorlige
forhold forstås som udgangspunkt forhold, der straffes med fængsel i 2 år eller derover. den
betydning, en frakendelse har for den pågældende, kan dog tale afgørende herimod, og her-
under bør der ikke ske frakendelse for selv meget alvorlige forhold, hvis den pågældende
ikke har nogen eller alene har en meget ringe tilknytning til et andet land. i disse situationer
fremgår det af forarbejderne, at danmark bør tage ansvaret for den pågældende danske stats-
borgers handlinger.
af forarbejderne og højesterets dom fremgår endvidere, at den betydning, en frakendelse af
dansk indfødsret har for en person, må bero på en konkret vurdering af den pågældendes
forhold, og at der ved denne vurdering navnlig bør lægges vægt på personens tilknytning her
til landet og til udlandet, herunder det eller de lande, den pågældende tillige er statsborger i,
og at det bør tillægges særlig vægt, hvor den pågældende har fået sin opvækst.
                                                - 32 -
i vurderingen indgår desuden efter forarbejderne varigheden og karakteren af en persons
ophold i danmark og i udlandet, personens aktuelle familiemæssige forhold her i landet og i
udlandet samt den pågældendes rødder, herunder om familien har en langvarig tilknytning til
danmark. der kan endvidere lægges vægt på sprogkundskaber, herunder navnlig i hvilket
omfang den pågældende behersker dansk og sproget i det land, den pågældende tillige er
statsborger i.
det er ubestridt, at tiltalte også er tyrkisk statsborger og således ikke vil blive statsløs ved
fratagelse af dansk statsborgerskab.
tiltalte er fundet skyldig i overtrædelse af blandt andet straffelovens § 114 b, nr. 1, jf. § 21,
og § 114 c, stk. 3, og er straffet med fængsel i 7 år. retten finder, at der er tale om alvorlige
forhold.
det fremgår af oplysningerne om tiltalte, at han er født i danmark i 1992 af tyrkiske foræl-
dre og har haft hele sin opvækst og skolegang i danmark. tiltalte blev dansk statsborger
med virkning fra den 16. februar 2000 i forbindelse med, at tiltaltes mor fik dansk indfødsret
og blev løst fra sit tyrkiske statsborgerskab. tiltaltes far er tyrkisk statsborger. tiltalte har 4
søskende, der alle er født i danmark og er danske statsborgere. tiltalte har forklaret, at han
ikke er gift og ikke har børn. tiltalte har boet hos sine forældre i … frem til sin anholdelse.
hans farfar og farmor og derefter far kom til danmark som gæstearbejdere i slutningen af
1960’erne og begyndelsen af 1970’erne, og stort set hele hans familie kom til danmark og er
her stadig. tiltalte har i dag to onkler og en mormor i tyrkiet, men har alene haft kontakt
med den ene onkel og mormoren. tiltalte taler, læser og skriver dansk. han kan tale, læse og
forstå tyrkisk rimeligt godt, og han kan forstå kurdisk, men han kan ikke læse og skrive kur-
disk. tiltalte har ikke afsluttet sin 9. klasse med en eksamen. han har været tilmeldt flere
erhvervsuddannelser, men har ikke færdiggjort disse. tiltalte har arbejdet i familiens pizzeria
i x-by. tiltalte har forklaret, at han har været i tyrkiet i alt 8-10 gange i sit liv. familien har
et hus i tyrkiet i samme landsby, hvor onklen og mormoren bor.
alle nævninger og dommere stemmer for at frifinde tiltalte for påstanden om frakendelse af
dansk indfødsret og som følge heraf for påstanden om udvisning og udtaler herefter:
efter en samlet afvejning af på den ene side de alvorlige forhold, tiltalte er dømt for, og på
den anden side tiltaltes tilknytning til danmark, herunder tiltaltes familiemæssige forhold og
familiens langvarige tilknytning til danmark sammenholdt med tiltaltes tilknytning til tyrki-
et, findes afgørende hensyn at tale imod at frakende tiltaltes danske indfødsret. der er herved
                                               - 33 -
navnlig lagt vægt på, at tiltalte er født og opvokset i danmark af herboende forældre, at han
har været dansk statsborger i 16 år, at hans mor og søskende alle er danske statsborgere, og
at hans forældre og bedsteforældre på fædrene side har været i danmark i mere end 45 år.
det må endvidere efter tiltaltes forklaring lægges til grund, at han i løbet af sin opvækst har
været i tyrkiet 8-10 gange på sommerferie, og at han i øvrigt ikke har opholdt sig i tyrkiet,
hvor han alene har to onkler og en mormor.
erstatning
tiltalte er frifundet i forhold 6. hs erstatningskrav udskydes herefter og efter de juridiske
dommeres bestemmelse til eventuelt civilt søgsmål.
thi kendes for ret:
tiltalte t skal straffes med fængsel i 7 år.
tiltalte frifindes for påstanden om frakendelse af sin danske indfødsret og for påstanden om
udvisning.
tiltalte skal betale sagens omkostninger.
