 -
                                    udskrift
                                        af
                      sø- og handelsrettens dombog
                                    ──────────
den 11. august 2000 blev af skifteretten i sagen
p-0032-99
ledernes hovedorganisation s.m.f.
kurt sørensen
(advokat jette kayerød)
   mod
a/s edb børge andersen under
konkurs
(advokat pernille bigaard)
afsagt sålydende
                                      d o m:
under denne sag, der er anlagt den 28. september 1999, har ledernes hovedorganisation som
mandatar for kurt sørensen (i det følgende benævnt anmelderen) nedlagt endelig påstand om,
at a/s edb børge andersen under konkurs ved kurator pernille bigaard (i det følgende
benævnt boet), "tilpligtes at anerkende, at anmelder har krav på 142.500 kr. som et
privilligeret krav efter konkurslovens § 95, samt anerkende renter af beløbet som et efterstillet
krav i henhold til konkurslovens § 98 med den til enhver tid gældende procesrente fra sagens
                                                   - 2 -
     anlæg til betaling sker."
     boet har nedlagt påstand om frifindelse.
     der er enighed om den størrelsesmæssige opgørelse af kravet.
     sagen angår spørgsmålet om, hvorvidt boet er bundet af pkt. 5 i aftalen af 1. juli 1998 om
     anmelderens fratrædelse fra a/s edb børge andersen og dermed er forpligtet til at betale tre
     måneders fratrædelsesgodtgørelse, svarende til 3 måneders løn à 45.000 kr., samt 3/12
     tantieme af et beløb på 30.000 kr., ialt 142.500 kr., eller hvorvidt dette punkt i aftalen må
     tilsidesættes som ugyldigt i medfør af aftalelovens § 30, § 33, § 36 eller efter
     forudsætningslæren.
     sagens omstændigheder:
     anmelder blev den 15. september 1976 ansat hos statsautoriseret revisor peter holmstrøm
     degn. ved ansættelseskontrakt af 31. oktober 1990 blev anmelder med virkning fra 21.
     september 1990 ansat som regnskabschef hos a/s edb børge andersen.
     det hedder i ansættelseskontraktens § 2:
     "med hensyn til ansættelsesvilkår er det mellem parterne aftalt, at kurt sørensens anciennitet i
     ansættelsesforholdet beregnes med udgangspunkt i den 15. september 1976 (idet kurt
     sørensen medtager sin anciennitet fra sit tidligere ansættelsesforhold hos stats.aut. revisor
     peter holmstrøm degn)."
     om anmelderens arbejdsopgaver hedder det videre i ansættelseskontraktens § 3:
"1.regnskabschefen er ansvarlig leder for regnskabsafdelingen, der dækker samtlige selskaber i
     børge andersen gruppen.
2. regnskabschefen udarbejder periode- og årsregnskaber.
3.regnskabschefen udarbejder budgetter i samarbejde med selskabets øvrige ledelse.
                                                    - 3 -
4.regnskabschefen foretager opfølgning af regnskabssy stemer.
5.regnskabschefen tilrettelægger den faktiske bogføring, herunder udarbejder betalingsregulativer
     for medarbejderne.
6.regnskabschefen er endvidere ansvarlig for samtlige offentlige forpligtelser i relation til sit
     ansvarsområde.
7.regnskabschefen er endvidere ansvarlig for den økonomiske opfølgning af personaleaftaler og skal
     i det hele rådføre sig med virksomhedens øvrige ledelse."
     den 2. april 1998 anmeldte a/s edb børge andersen betalingsstandsning, og advokat pernille
     bigaard blev i den forbindelse udpeget som tilsyn. den 30. april 1998 blev selskabet erklæret
     konkurs, og advokat pernille bigaard blev udpeget til kurator. samme dag blev anmelderen op-
     sagt, og det anføres bl.a. i kurators skrivelse af 30. april 1998:
     "....
     desværre må jeg meddele, at a/s edb børge andersen dags dato er taget under
     konkursbehandling ....
     jeg nødsages derfor til at opsige deres ansættelse i selskabet til fratræden med kortest mulige
     varsel, herunder eventuel konkursregulering. konkursboet har p.t. ikke taget stilling til,
     hvorvidt boet vil gøre brug af deres bistand i opsigelsesperioden, men jeg skal snarest vende
     tilbage hertil ..."
     den 1. juli 1998 indgik anmelderen en aftale om fratræ- delse ultimo juli 1998 med boet,
     hvilken aftale samme dag blev tiltrådt af kurator ved advokat michala roeps- torff.
     af aftalens 5 punkter er alene pkt. 5 ikke blevet opfyldt. det hedder i pkt. 5:
     "at kurt sørensen er berettiget til 3 måneders fratrædelsesgodtgørelse, svarende til kr. 45.000
     kr + (1/12 af tantiemen kr. 30.000) kr. 2.500 ialt kr. 142.500, som udbetales enten af boet
     efter børge andersen eller af lønmodtagernes garantifond. udbetalingstidspunktet er ikke
     fastsat på nuværende tidspunkt."
                                               - 4 -
på et tidspunkt inden aftalen blev indgået, havde boet modtaget en af anmelderen udarbejdet
oversigt over personalet i a/s edb børge andersen fordelt på det tekniske personale og på
funktionærer med angivelse af opsigel sesforpligtelserne vedrørende den enkelte ansatte. i
oversigten på side 3 under "lønnr. 624 kurt sørensen" er i rubrikken "ansat" angivet datoen
15. september 1976. på samme side er i rubrikken "bemærkninger" anført en note 5. i
oversigten på side 4 hedder det i note 5:
"overført anciennitet fra tidligere ansættelse."
kravet blev anmeldt overfor lønmodtagernes garantifond, der imidlertid afviste at udbetale
beløbet med henvisning til tvivl om anmelderens anciennitet.
kravet blev herefter rejst overfor boet. på et møde til fordringsprøvelse hos kurator den 9. juli
1999 blev anmelderens fordring prøvet og af kurator indstillet afvist.
forklaringer:
anmelderen har forklaret, at han på nuværende tidspunkt er ansat som regnskabschef hos
murermester bjarne dam. han er uddannet i regnskabsvæsen i 1962 til 1965 og har taget
handelsmedhjælpereksamen. han blev ansat som regnskabschef hos a/s edb børge andersen
den 21. september 1990. han fik i den forbindelse overført anciennitet fra sit tidligere
ansættelsesforhold hos statsautoriseret revisor peter holmstrøm degn, hvor han blev ansat
den 15. september 1976. spørgsmålet om anciennitetsoverførsel blev forhandlet med børge
andersen, der fandt overførslen naturlig, idet han lige fra begyndelsen af ansættelsesforholdet
hos peter holmstrøm degn havde haft a/s edb børge andersen som den største klient, og som
han brugt det meste af sin tid på. han vidste, at anciennitetsoverførslen betød, at han havde et
længere opsigelsesvarsel, men han havde ikke tænkt over, at det også havde betydning for
retten til fratrædelsesgodtgørelse. hans arbejdsopgaver hos a/s edb børge andersen bestod
bl.a. i opfølgning af regnskabsprogrammer, ligesom han skulle sørge for, at regnskabsmateriale
og regnskabsføring var i orden. han var endvidere ansvarlig for den økonomiske opfølgning af
personaleaftaler. han indgik ikke selv nogen personaleaftaler. han deltog i enkelte samtaler
med kontorfunktionærer under hans område, men kun som medhører. han havde ikke noget at
skulle have sagt i den forbindelse. direktøren forhandlede lønnens størrelse, og hans opgave
var at regne på økonomien i de enkelte ansættelsesforhold. han udfærdigede ikke selv ansæt-
telseskontrakterne, idet der var udarbejdet et koncept af selskabets advokat, som han
                                                - 5 -
udfyldte, når der blev ansat en medarbejder. han gav besked om lønudbetaling til den, der
havde ansvaret for lønudbetalingen. han har ikke deltaget i opsigelsessager for nogen af de
ansatte, men fik blot opsigelsesbrevet, når opsigelse havde fundet sted. han blev opsagt pr.
dekretdagen den 30. april 1998. den dag blev han ringet op af pernille bigaard, der meddelte
ham, at selskabet var erklæret konkurs, og at opsigelse af medarbejderne ville blive sendt pr.
fax. det blev aftalt, at han skulle dele opsigelserne ud og sørge for at få en bekræftelse fra den
enkelte ansatte på, at opsigelsen var modtaget. opsigelserne var enslydende. han bed ikke
mærke i ordet "konkursregulering" i opsigelsesbrevet og vidste ikke, hvad det betød. han
regnede med, at det blot var en standardskrivelse. der var heller ikke nogen af de andre
ansatte, der studsede over ordet. alle var mere optaget af selve opsigelsen. han havde
kendskab til hele bogholderiet, og det var derfor naturligt, at boet ville bruge ham. han ydede
ikke assistance vedrørende de enkelte medarbejderaftaler, men blev alene bedt om at aflevere
bestemte ansættelsesmapper vedrørende ansatte i salgsafdelingen, der var blevet solgt fra
under betalingsstandsningen, til kurator. der var mange problemer i opstarten af konkursboet,
f.eks. leasede maskiner, factoringordning med den danske bank, pantsætninger i stor stil, og
dertil kom børge andersens dødsbo. personaleoversigten i bilag 3 er udfærdiget af ham. den
blev lavet efter aftale med direktør john madsen og selskabets advokat, ole borch, da
virksomheden under betalingsstandsningen blev overdraget til en investor. det er en oversigt
over personalet med angivelse af opsigelsesforpligtelser. da han lavede oversigten, tog han ud-
gangspunkt i personalemapperne. der var ansættelseskontrakter for alle funktionærerne, mens
dette ikke var tilfældet for alt det tekniske personale. med hensyn til beregnin gen af
ancienniteten, tog han udgangspunkt i de pågældendes kontrakter og deres stamkort fra
lønningsbogholderiet. for sit eget vedkommende tog han udgangspunkt i den aftalte
anciennitet, som fremgik af hans ansættelseskontrakt. han anførte i en note, at hans
anciennitet var overført. han mener ikke, at oplysninger i oversigten vedrørende hans
ansættelsesforhold giver anledning til tvivl. datoen den 18. januar 1993, som er angivet ved
jens e. olsen, er dennes oprindelige ansættelsesdato hos selskabet. noterne om det tekniske
personale er angivet således, fordi disse ansatte løbende blev fyret og ansat igen alt efter
behovet for deres arbejdskraft. han fandt selv på at lave noterne. han gav oversigten til
michala roepstorff under betalingsstandsningsperioden. han husker ikke, hvilken dato det
skete, men han husker, at michala roepstorff gav udtryk for, at hun var imponeret over, at
oversigten var blevet udarbejdet så hurtigt. samme dag betalingsstandsningen blev anmeldt,
var hele personalet samlet til et møde med pernille bigaard og michala roepstorff. efter mødet
talte han med michala roepstorff på sit kontor. michala roepstorff spurgte ham om baggrunden
for hans virke i selskabet, og han fortalte hende om sin egen personlige baggrund. han mener,
                                                - 6 -
de talte sammen i godt en times tid. kurator har ikke fået kopi af hans ansættelseskontrakt og
har heller ikke på noget tidspunkt bedt om at få det. han havde talt med pernille bigaard om at
blive fritstillet, men havde ikke fået noget svar. han blev tilbudt ansættelse hos murermester
bjarne dam i maj/juni 1998, og i juli 1998 arbejdede han både for bjarne dam og for boet.
han ønskede en nærmere aftale for dette dobbelte arbejde og hans fratrædelse fra a/s edb
børge andersen, hvorfor fratrædelsesaftalen blev udfærdiget. han havde nogle drøftelser med
michala roepstorff omkring punktet i aftalen vedrørende tantieme, og michala roepstorff bad
om dokumentation for tantiemekravet. ellers blev der ikke drøftet noget, og der var ikke tale
om nogen egentlig forhandling. den fysiske aftale er nedskrevet af direktør john madsen efter
aftale med michala roepstorff. han ønskede, at kurator skulle godkende aftalen, og den blev
derfor faxet til michala roepstorff efter aftale med hende. michala roepstorff returnerede
aftalen ca. en time efter med bemærkningen "tiltrædes". michala roepstorff oplyste ham om,
at fratrædelsesgodtgørelsen skulle udbetales af lønmodtagernes garantifond, hvorfor han
anmeldte kravet til garantifonden. efter fem uger ringede han til garantifonden og fik oplyst,
at han ikke kunne få udbetalt pengene, da der var problemer med hans anciennitet. han havde
ikke kendskab til, at der var regler i konkursloven, der kunne bevirke, at hans anciennitet ikke
kunne overføres i en konkurssituation. han kendte ikke til reglerne i funktionærloven om
forskellen på aftalt anciennitet i modsætning til optjent anciennitet. han havde en folder fra
dansk arbejdsgiverforening vedrørende opsigelsesvarsler, men der stod ikke noget om
konkurs. han var ikke klar over, at det var en afgørende forudsætning for kurator, at
ancienniteten skulle være optjent og ikke aftalt. han kendte til fratrædelsesaftalen med lasse
nielsen, fordi han blev bedt om at beregne timelønnen, men han så først selve aftalen, da den
var blev indgået. den blev indgået mellem lasse nielsen, john madsen og kurator. der blev
ikke sagt noget særligt vedrørende lasse nielsens aftale.
advokat michala roepstorff har forklaret, at hun fik bestalling som advokat i 1995. forud
for det tidspunkt havde hun arbejdet 2 år som fuldmægtig hos bondo svane, hvor hun var
beskæftiget med alle aspekter indenfor insolvensretten, herunder konkursboer. hendes
speciale er bobehandling og ansættelsesret. hun har beskæftiget sig med a/s edb børge
andersen siden betalingsstandsningen i begyndelsen af april 1998. under
betalingsstandsningen førte hun tilsyn med den fortsatte drift i selskabet med henblik på en
rekonstruktion. i slutningen af april 1998 blev salgsafdelingen solgt fra. den 26. april 1998 ud-
brød der storkonflikt, som medførte, at selskabets produktionsafdeling fra det tidspunkt lå død.
boet var meget omfattende. der var 70 ansatte, selskabets aktiviteter var fordelt på fast
                                               - 7 -
ejendom og leasing aftaler, og der var konfliktramte medarbejdere. der var mange papirer i
sagen, som hun arbejde på sammen med pernille bigaard og et par fuldmægtige. indtil
konkursen blev der ikke rørt ved ansættelsesforholdene. opsigelsesskrivel sen i bilag 2 er en
standardskrivelse. hun husker ikke, at skrivelsen gav anledning til spørgsmål fra de ansatte,
heller ikke fra anmelderen. anmelderen var i kraft af sin stilling som regnskabschef en
nøgleperson med hensyn til bogholderiet og de ansatte, idet direktøren, john madsen, ikke
havde været der så længe. anmelderen havde med medarbejderkravene at gøre og
beskæftigede sig primært med taloplysninger. anmelderen deltog også i møderne på
virksomheden, og hun talte løbende med ham, hvor hun bad ham undersøge forskellige ting,
men der var ikke tale om instrukser med henblik på tilrettelæggelse af anmelderens arbejde.
det var hendes indtryk, at anmelderen havde været i virksomheden i mere end 20 år. hun ved
ikke, hvor hun havde fået den opfattelse fra - om hun havde fået det at vide af anmelderen
eller om det var fra listerne over de ansatte. det var først via lønmodtagernes garantifond, at
hun fik at vide, at anmelderen kun havde været ansat i selskabet siden 1990. hun husker ikke,
hvornår personaleoversigten blev udarbejdet. hun har set oversigten, men husker ikke
hvornår. hun bed ikke mærke i noget specielt i oversigten og synes ikke, at der er noget i
oversigten, som burde have fået alarmklokkerne til at ringe. hun husker ikke, om hun har set
note 5 i oversigten, og hvad dette måtte have givet anledning til af overvejelser. oversigten
siger efter hendes opfattelse ikke noget om, at anmelder ikke skulle have været ansat siden
1976. hun har lagt oplysningerne i oversigten til grund uden at checke dem. det er ikke
sædvanligt, at man krydschecker regnskabschefens oplysninger. baggrunden for, at
fratrædelsesaftalen blev indgået, var, at anmelderen var blevet tilbudt en anden stilling. boet
ønskede ikke at fritstille anmelder, idet boet havde brug for hans bistand. anmelderen ønskede
ikke at kontraopsige, men ville have en aftale tilsvarende lasse nielsens. anmelderen skulle
stilles økonomisk på samme måde, som hvis han var forblevet hos a/s edb børge andersen,
og dette skulle sikre ham mod løntab. aftalen kom i stand på anmelderens initiativ. hun
mener, at hun blev spurgt om aftalen, da hun var på virksomheden, og hun mener også, at
hun sagde, at anmelderen skulle sende en aftale. direktør john madsen havde ikke
bemyndigelse til at indgå aftalen selv, hvorfor den skulle godkendes af kurator. det var en
forudsætning, at aftalen ikke skulle medføre videre forpligtelser eller rettigheder, end hvis
anmelderen var fortsat i selskabet, dog således at aftalen var i overensstemmelse med
konkurslovens regler. dette blev ikke sagt til anmelderen, men hun har formentlig sagt, at der
var usikkerhed om, hvorvidt boet eller lønmodtagernes garantifond ville betale. bestemmelsen
om lønmodtagernes garantifond er formentlig indsat, fordi hun har nævnt det. hun tiltrådte
aftalen, fordi hun mente, at den dækkede, hvad der var aftalt. hun husker ikke, at anmelderen
                                                 - 8 -
har nævnt, at hans anciennitet var overført, og aftalen ville ikke være blevet indgået, hvis hun
havde vidst, at der var tale om overført anciennitet. det var hendes indtryk, at anmelderen
vidste besked med dette, da han havde set, hvordan de øvrige ansatte blev behandlet.
tantiemebestemmelsen i aftalen blev drøftet, og hun mener, at anmelderen viste
dokumentation for kravet. hun bad ikke om dokumentation for ansættelsesforholdet i øvrigt og
har ikke bedt om at se anmelderens ansættelseskontrakt. hun husker ikke, at hun har spurgt
anmelderen om dennes anciennitet. hun mener ikke, at boet uden videre har lagt oplysninger
til grund for de andre medarbejder ved behandlingen af deres ansættelsesforhold.
procedure:
anmelderen har gjort gældende, at der er indgået en gyldig aftale, der er bindende for boet,
og at boet derfor er forpligtet til at betale det rejste krav. efter de afgivne forklaringer må det
lægges til grund, at der intet usædvanligt skete i forbindelse med aftalens indgåelse. aftalen
skulle alene godkendes af kurator, fordi direktør john madsen ikke havde kompetence til at
indgå den på egen hånd. det gøres gældende, at aftalen ikke kan tilsidesættes efter
aftalelovens § 30, idet anmelderen ikke har handlet svigagtigt. boet har bevisbyrden for, at
anmelderen svigagtigt har afgivet urigtige oplysninger eller gjort sig skyldig i svigagtig
fortielse, og at dette har været motiverende for boets tiltrædelse af aftalen. boet bestrider ikke
at have modtaget personaleoversigten, hvoraf fremgår, at anmelderens ancienni tet var
overført fra et tidligere ansættelsesforhold. boet har således været i besiddelse af de relevante
oplysninger med hensyn til bedømmelse af anmelderens anciennitet før aftalens indgåelse. at
kurator ikke måtte have gennemgået oversigten, må komme boet til skade. boet har ikke løftet
bevisbyrden for, at anmelderen har handlet svigagtigt. det gøres gældende, at aftalen ikke kan
tilsidesættes efter aftalelovens § 33, da det ikke strider imod almindelig hæderlighed at gøre
aftalen gældende. det må efter anmelderens forklaring lægges til grund, at anmelderen i
forbindelse med konciperingen og indgåelsen af aftalen om fratrædelse havde afgivet alle
relevante oplysninger om sit ansættelsesforhold. boet har ikke godtgjort, at anmelderen havde
kendskab til reglerne i konkursloven, der kunne medføre en regulering af hans
ansættelsesaftale med hensyn til kravet om fratrædelsesgodtgørelse, eller at anmelderen i
kraft af sin stilling og sit arbejde for boet måtte have tilegnet sig et sådan kendskab. boet har
ikke løftet bevisbyrden for, at det på grund af omstændigheder ved aftalens indgåelse, ville
stride imod almindelig hæderlighed at gøre den gældende. selve indholdet af aftalen kan
desuden ikke ud fra en objektiv bedømmelse anses for at være uhæderligt, idet den
omstændighed, at aftalen stiller anmelderen økonomisk bedre, end hvad der ville have været
                                                - 9 -
gældende efter konkurslovens og funktionærlovens regler, ikke gør, at aftalen er stridende
imod almindelig hæderlighed. det gøres gældende, at aftalen ikke kan tilsidesættes som
ugyldig efter forudsætningslæren, da forudsætningslærens tre betingelser - at forudsætningen
har været bestemmende, at den har været kendelig kendelig, og at den efter en risikoafvejning
er relevant - ikke er opfyldt. spørgsmålet om, hvorvidt anmelderens anciennitet var aftalt eller
optjent, har ikke været bestemmende for boet, idet dette forhold ikke har været drøftet mel-
lem parterne, ligesom forholdet heller ikke blev undersøgt af kurator, der end ikke har bedt om
at se anmelderens ansættelseskontrakt. kurator undersøgte alene grundlaget for
tantiemekravet. boet har ikke godtgjort, at det var kendeligt for anmelderen, at det var en væ-
sentlig forudsætning for aftalen, at ancienniteten ikke var aftalt. anmelderen er ikke sagkyndig
og havde ikke kendskab til konkurslovens regler, ligesom han heller ikke i kraft af sin stilling
eller sit arbejde for boet kan antages at have erhvervet sig viden om reglerne om
konkursregulering. ud fra en risikoafvejning er det endvidere ikke relevant at lade anmelderen
bære risikoen for, at boets forudsætning for aftalen svigter. kurator var i besiddelse af de
relevante oplysninger om anmel- derens anciennitet og havde den fornødne faglige indsigt til at
bedømme aftalegrundlaget, men indgik aftalen uden at undersøge forholdet nærmere. det
gøres gældende, at aftalen ikke kan ændres eller tilsidesættes helt eller delvist efter aftale-
lovens § 36, da det ikke vil være urimeligt eller i strid med redelig handlemåde at gøre den
gældende. i følge forarbejderne til § 36 var hovedformålet med bestemmelsen at give
domstolene mulighed for at tilsidesætte urimelige aftalevilkår påtvunget af en part med en
overlegen stilling. det synes i det foreliggende tilfælde at være en mærkelig påstand, at kon-
kursboet i forhold til anmelderen har indtaget en underlegen stilling i kontraktsforholdet al den
stund, at kurator var i besiddelse af de relevante oplysninger om anmelderens
ansættelsesforhold, og idet kurator må betragtes som eksperten vedrørende ansættel-
sesretlige- og konkursretlige spørgsmål.
boet har gjort gældende, at den mellem parterne indgåede aftale af 1. juli 1998 for så vidt
angår pkt. 5 er ugyldig, og at anmelderen derfor er afskåret fra at påberåbe sig den
pågældende bestemmelse. til støtte herfor gøres det gældende, at aftalen kan tilsidesættes
som ugyldig efter aftalelovens § 30, idet anmelderen i forbindelse med konciperingen og
indgåelsen af aftalen har fortiet, at hans krav beroede på en aftale og ikke på funktionærlovens
regler. det gøres gældende, at aftalen kan tilsidesættes som ugyldig efter aftalelovens § 33,
idet det ville stride imod almindelig hæderlighed, såfremt aftalen blev gjort gældende.
anmelderen ville i så fald blive stillet bedre økonomisk med hensyn til fratrædelsesgodtgørelse,
end hvad han efter konkurslovens regler ville have krav på. desuden må det lægges til grund,
                                                - 10 -
at anmelderen i forbindelse med konciperingen og indgåelsen af aftalen har fortiet, at hans
krav beroede på en afta le og ikke på funktionærlovens regler. det gøres videre gældende, at
aftalen kan tilsidesættes som ugyldig efter forudsætningslæren, idet aftalen blev indgået med
anmelderen på grundlag af urigtige forudsætninger. forudsætningslærens første betingelse
om, at forudsætningen skal have været væsentlig er opfyldt, idet det fra boet side var
afgørende forudsætninger for aftalens indgåelse, at anmelderen rent faktisk havde været ansat
i det konkursramte selskab i mere end 18 år, og at anmelderens krav på
fratrædelsesgodtgørelse ikke beroede på en aftale, der kunne have været konkursreguleret af
boet. forudsætningslærens anden betingelse om, at anmelderen skulle eller burde have indset,
at der fra boets side var tale om en væsentlig forudsætning, er opfyldt. det her lægges til
grund, at anmelderen som den øverste økonomiske ansvarlige på personaleområdet har eller
burde have været bekendt med, at aftalte anciennitetsoverførsler ikke uden videre kan lægges
til grund i en konkurs. dette understreges af, at anmelderen i den af ham udarbejdede
personaleoversigt har anført, at enkelte ansatte, herunder anmelder selv, havde "overført
anciennitet fra tidligere ansættelse". forudsætningslærens tredie betingelse om, at det skal
være rimeligt at lade løftemodtageren, det vil her sige anmelderen, bære risikoen for den
urigtige forudsætning, er opfyldt. til støtte herfor anføres, at anmelderen som følge af sin
langvarige ansættelse i selskabet har haft et indgående kendskab til såvel de øvrige
medarbejderes ansættelsesforhold som til sit eget. i og med at anmelderen i persona-
leoversigten har anført, at visse ansattes krav på fratrædelsesgodtgørelse beroede på aftale
med det konkursramte selskab, har eller burde anmelderen have været bekendt med, at der
for så vidt angår sådanne aftalte anciennitetsoverførsler kunne komme en regulering på tale.
anmelderen, der selv har konciperet aftalen, kunne uden videre i forbindelse med dens
indgåelse have søgt eventuelle misforståelser fra boets side afklaret ved udtrykkeligt at have
gjort boet opmærksom på, at aftalens pkt. 5 ikke beroede på ufravigelig lovgivning, men deri-
mod på en aftale mellem anmelderen og det konkursramte selskab. aftalen med anmelderen
blev indgået næsten to måneder efter, at boet modtog personaleoversigten, og anmelderen har
eller burde have indset, at boet i forbindelse med aftalens indgåelse ikke var opmærksom på
den i oversigten anførte anciennitetsoverførsel. anmelderen, der bistod boet med forskellige
regnskabsmæssige forhold i boets opstartsfase, har eller burde have været bekendt med, at
der var tale om et omfattende bo, og at boet derfor ikke på det tidlige stadie af
konkursbehandlingen har haft fuld oversigt over samtlige forhold anført i modtagne doku-
menter med videre. boet gjorde brug af anmelderens arbejdskraft i anmelderens opsigelsespe-
riode, og anmelderen har således ikke i tilstrækkelig grad overfor boet iagttaget sine
ansættelsesretlige forpligtelser til bl.a. udtrykkeligt at oplyse om forhold af betydning for
                                               - 11 -
indgåelsen af aftalen. det er i den af anmelderen udarbejdede personaleoversigt anført, at han
blev ansat i det konkursramte selskab den 15. september 1976, hvilket er positivt ukorrekt, da
han først blev ansat pr. 31. oktober 1990. selvom det lægges til grund, at boet fuldt ud var
bekendt med den af anmelderen udarbejdede personaleoversigt, havde det ikke fra boets side
været muligt at udlede anden konklusion end den, at anmelderen blev ansat i det
konkursramte selskab den 15. september 1976. det af anmelderen i note 5 anførte må således
forstås og fortolkes på den måde, at den overførte anciennitet beroede på en aftale om an-
ciennitetsoverførsel indgået før den 15. september 1976, i hvilket tilfælde anmelderen under
alle omstændigheder ville have haft krav på tre måneders fratrædelsesgodtgørelse.
oplysningerne i personaleoversigten er derfor ikke korrekte for så vidt angår anmelderens an-
sættelsesforhold. anmelderen har således ikke loyalt tilstillet boet samtlige de for boets
bedømmelse af ansættelsesforholdet relevante oplysninger, hvorfor det er rimeligt at lade
anmelderen bære risikoen for den urigtige forudsætning. det forekommer ikke rimeligt, at
anmelderen på baggrund af en individuel aftale skulle stilles væsentlig bedre, end anmelderen
efter konkurslovens bestemmelser måtte have krav på. det gøres endelig gældende, at aftalen
kan tilsidesættes som ugyldig efter aftalelovens § 36, da det vil være urimeligt eller i strid med
redelig handlemåde at gøre den gældende. der kan i den forbindelse henvises til de allerede
anførte anbrin gender.
skifteretten skal udtale:
parterne er enige om, at anmelderens anciennitet i det konkursramte selskab beroede på en
aftale om overførsel af anciennitet fra et tidligere ansættelsesforhold, hvilken aftale i medfør af
konkurslovens § 61 kunne være reguleret af boet med den virkning, at anmelderen ikke ville
have haft krav på tre måneders fratrædelsesgodtgørelse.
det er ubestridt, at boet forinden fratrædelsesaftalen blev indgået, havde modtaget den af
anmelderen udarbejdede oversigt, hvori opsigelsesforpligtelserne vedrørende bl.a. anmelderen
var angivet.
efter de afgivne forklaringer lægger retten til grund, at der ikke i forbindelse med aftalens
indgåelse fandt nogen forhandling sted mellem parterne, og at alene tantiemekravet blev
drøftet. retten lægger endvidere til grund, at boet ikke på noget tidspunkt har foretaget
nærmere undersøgelser af anmelderens ansættelsesforhold, herunder anmodet om at se
anmelderens ansættelseskontrakt.
                                                 - 12 -
det findes herefter ikke bevist, at anmelderen i forbindelse med aftalens indgåelse har afgivet
urigtige oplysninger om sin anciennitet eller fortiet oplysninger herom. retten lægger vægt på,
at det af personaleoversigten i en note fremgår, at anmelderens anciennitet er overført fra
tidligere ansættelse. selvom anmelderen har anført, at han blev ansat den 15. september
1976, findes denne oplysning ikke at være urigtig, når den ses i sammenhæng med den
anførte note, idet denne note havde været overflødig, såfremt anmelderen rent faktisk havde
været ansat i selskabet siden 1976. anmelderen findes derfor at have forsynet boet med
relevante oplysninger om sin anciennitet, og det må komme boet til skade, at kurator ikke var
opmærksom herpå. der er derfor ikke grundlag for at tilsidesætte aftalen efter aftalelovens §
30.
det findes ikke bevist, at anmelderen forud for aftalens indgåelse i kraft af sin stilling eller
gennem sit arbejde for boet havde erhvervet sig kendskab til reglerne i konkursloven, der
kunne medføre en regulering af hans aftalte anciennitet og dermed hans ret til fratrædelses-
godtgørelse, og at han har brugt denne viden til at udnytte en vildfarelse hos boet omkring sin
anciennitet til at opnå en bedre retsstilling. henset hertil, og da der ikke i øvrigt af boet er
godtgjort omstændigheder, der gør det stridende imod almindelig hæderlighed at gøre aftalen
gældende, findes denne ikke at kunne tilsidesættes efter aftalelovens § 33.
da der ikke forud for aftalens indgåelse fandt nogen forhandling sted mellem parterne
vedrørende aftalens enkelte punkter, og idet alene tantiemekravet udtrykkeligt blev drøftet,
ligesom boet ikke på noget tidspunkt har bedt om nærmere oplysninger om anmelderens
ansættelsesforhold, findes det ikke bevist, at det var en bestemmende og kendelig
forudsætning for aftalens indgåelse, at anmelderens anciennitet var optjent og ikke aftalt.
allerede som følge heraf har boet ikke noget grundlag for at påberåbe sig, at der foreligger
bristende forudsætninger.
for så vidt angår aftalelovens § 36 tager denne bestemmelse navnlig sigte på at beskytte en
kontraktspart imod, at en stærkere og mere sagkyndig modpart misbruger denne overlegne
stilling til at opnå urimelige aftalevilkår. retten finder ikke, at anmelderen i forhold til boet har
indtaget en sådan overlegen stilling. tværtimod må boet ved kurator, der efter det oplyste har
specialiseret sig i bobehandling og ansættelsesret, betragtes som den sagkyndigt stærke
kontraktspart og samtidig den, der var nærmest til at søge anmelderens ansættelsesforhold
afklaret. henset hertil, og idet aftalen, selvom den stiller anmelderen bedre økonomisk, end
                                                - 13 -
han ville have krav på efter konkurslovens og funktionærlovens regler, ikke indeholder vilkår,
det vil være urimeligt eller i strid med redelig handlemåde at gøre gældende, findes aftalen
ikke at kunne tilsidesættes efter aftale lovens § 36.
af ovennævnte grunde tages anmelderens påstand til følge.
                                  thi kendes for ret:
a/s edb børge andersen under konkurs ved kurator pernille bigaard tilpligtes at anerkende, at
ledernes hovedorganisation som mandatar for kurt sørensen har et krav på 142.500 kr. som
privilligeret krav efter konkurslovens § 95 med tillæg af procesrente fra den 28. september
1999 til betaling sker. renterne har status efter konkurslovens § 98.
a/s edb børge andersen under konkurs ved kurator pernille bigaard betaler 20.300 kr. i
sagsomkostninger til ledernes hovedorganisation som mandatar for kurt sørensen.
                                   annette andersen
                                        (sign.)
                           udskriftens rigtighed bekræftes
                          p. j. v. sø- og handelsretten, den
