dom
afsagt den 10. januar 2014 i sag nr. bs: 29c-4217/2012:
landsforeningen frie børnehaver og fritidshjem som mandatar for institutionsleder b
c/o børnehaven ø
...
x-by
mod
a
...
x-by
og
lfs, landsforeningen for socialpædagoger
rosenvænget allé 16
2100 københavn ø
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 18. september 2012, vedrører spørgsmålet om, hvorvidt de sag-
søgte har overtrådt straffelovens § 268, subsidiært § 267, ved at have fremsat eller udbredt de
i påstand 2 omhandlede udtalelser vedrørende sagsøger.
sagsøger har nedlagt følgende påstande:
1. sagsøgte straffes efter straffelovens § 268, subsidiært § 267, for at have fremsat fornærme-
lige ord og udbredt bevidst urigtige sigtelser, som citeret i påstand 2, i bevidst skadevoldende
øjemed.
2. følgende sigtelser og udbredelse af sigtelser, subsidiært udtalelser, kendes ubeføjede og en
bemærkning optages herom i domsslutningen, jfr. straffelovens § 273
alle sigtelser gengivet i nedennævnte bilag:
                                                - 2 -
bilag 1 (e-mail af 14. maj 2012 fra landsforeningen for socialpædagoger til x-by
kommune):
side 1: “pædagogmedhjælperen når hun åbner sammen med institutionslederen oplever at
lederen foretager flg. overgreb på børnene:
- tvangsfodrer børnene så de kaster op
- siger til børnene at de ikke får noget at drikke hvis ikke de spiser maden op
- lederen drikker sig beruset til personalemøderne (drikker en flaske vin alene)
- lederen har foretaget fysisk overgreb på en forælder
- lederen har skræmt en far der var til samtale på lederens kontor så denne far kom grædende
udfra lederens kontor”
bilag 2 (brev af 29. maj 2012 fra landsforeningen for socialpædagoger til x-by kommune
vedlagt redegørelse fra a):
side 1: “angående mobning / chikane /forskelbehandling og vanvittig situation på arbejds-
pladsen børnehaven ø, ..., x-by”.
side 2: “alle var behandlet dårligt som resulterede i at folk græd og situationen var anspændt
og yderst ubehagelig “.
“i den første tid gik det fint. sandsynligvis på grund af den medicinering, hun fik. desværre
gik det straks ned ad bakken igen. man kunne ikke se forskel mellem hendes opførsel før
indlægge/sen og nu.”
“ifølge min kollega blev far til en dreng skubbet ud af kontoret og sparket af b!”
“det gik altid voldsomt mod forældre med fremmed baggrund. hun blev ofte kaldt psykopat
og som jeg husker tydeligt en forældre sagde; “det kvindemenneske er syg i hovedet og burde
spærres inde.”
“jeg havde det endnu dårligere da det gik ud over de stakkels små børn. de kan jo ikke for-
svare sig selv. “
“det ligner gestapo-metoder og ikke en børnehave.
“jeg tror og ved, at alle er så utroligt bange for hende...
“en anden eksempel på hendes “pædagogiske metoder” kan nævnes hvor hun tvinger børn til
at tvangsspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem næsten hver gang, hun har noget
med dem at gøre. hvis de ikke gør som hun siger så hiver hun i dem og ryster dem. en gang
da barnet var for længe om at tage tøjet på blev han smidt ud af bygningen uden sko og jakke
direkte i vinterkulden!”
“som om det ikke var nok ville b lave en falsk indberetning til kommunen med mistanke om
                                               - 3 -
mishandling af barnet på grund af de blå mærker.”
“på grund af de hændelser synes jeg, at hun stadigvæk har psykiske problemer og egner sig
ikke til at arbejde med børn.”
“løn. jeg har ikke få et den løn som jeg blev lovet ved ansættelsessamtalen.”
“personalemøde. b drikker en hel flaske vin alene. det gør hun altid.”
“det er kedeligt at blive chikaneret på den måde.
“jeg gider ikke lide så meget på grund af min psykisk syge arbejdsleder!”
3. sagsøgte tilpligtes in solidum (eller hver for sig efter rettens bestemmelse) til sagsøger at
betale godtgørelse for tort i medfør af erstatningsansvarslovens § 26 på kr. 50.000 med tillæg
af sædvanlig procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.
de sagsøgte har nedlagt påstand om frifindelse.
dommen indeholder ikke en fuldstændig sagsfremstilling, jf. retsplejelovens § 218 a.
forklaringer
der er afgivet partsforklaring af sagsøger b, a og c og vidneforklaring af d.
sagsøger b har forklaret, at hun er uddannet pædagog. hun har været ansat i institutionen i
knap 25 år og siden 2000 som leder. hun har aldrig haft klager eller skærpet tilsyn. hun har
ikke fået klager fra forældrene, hverken mundtlige eller skriftlige. hun var sygemeldt fra
marts 2010. sagsøgte blev ansat 1. februar 2010. sagsøgte havde været der 1-2 måneder, da
sagsøger blev syg. sagsøger raskmeldte sig 1. august 2010. hun var sygemeldt på grund af
stress. hun fik i forbindelse hermed en diagnose om, at hun var psykisk syg. hun er nu ikke
længere psykisk syg. hvis der var klager over hende omkring marts 2010, var det jo sådan, at
hun led af stress. hun har ikke lidt af stress siden. hun anser sig selv for frisk i dag.
a blev opsagt på grund af for meget sygefravær. hun ville ikke anerkende dette sygefravær.
hun sagde, at når hun havde en lægeerklæring, skulle dette trækkes fra. det skulle det jo ikke.
de havde ikke bedt om en lægeerklæring. lfs blev inddraget, da sagsøger indkaldte hende til
en syge- og omsorgssamtale. lfs har ikke gjort indsigelse mod opsigelsen.
                                               - 4 -
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 1, forklarede hun, at hun ikke har åbnet sam-
men med a. hun har gemt alle mødeplanerne. derfor kan hun sige det med sikkerhed.
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 2, afviste hun at have tvangsfodret børn. det
kunne hun ikke drømme om. hun aner ikke, hvad sagsøgte hentyder til.
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 3, forklarede hun, at de altid giver børnene
rigeligt at drikke. hun deltager ikke i spisningen.
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 4, forklarede hun, at der er en flaske rødvin til
deling blandt op til 10 deltagere. hun har aldrig drukket en hel flaske vin alene. hun har ikke
noget alkoholmisbrug.
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 5, forklarede hun, at hun har taget en forælder,
der var meget grænseoverskridende, i armen og ført ham ud af sit kontor. hun vil tro, at a har
hørt det, men ikke selv har overværet det. hun har ikke sparket en forælder.
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 6, forklarede hun, at hun ikke har kendskab til,
at en forælder kom grædende ud af hendes kontor. ovennævnte forælder, som hun tog i ar-
men, var meget vred, men hun tror bestemt ikke, at han græd.
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 7, forklarede hun, at hun bestemt mener, at
medarbejdere skal behandles godt og skal guides alt afhængig af deres funktion. mødeplaner
skal være retfærdige. der var en periode i småbørnsstuen (å-stuen), hvor der var nogle
medarbejdere, der havde det rigtig dårligt sammen. disse problemer blev løst. i 2012 var der
ikke problemer på å-stuen.
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 8, forklarede hun vedrørende forældre med
fremmed baggrund, at børnehaven ø ofte bliver anbefalet mellem forældre med fremmed
baggrund indbyrdes. børn af de forældre, hun har haft, ønsker plads i institutionen. de har
tradition for børn med fremmed baggrund i børnehaven. antallet af disse er for nedadgående
efter privatiseringen. der er også personale fra forskellige lande. der er pt. 60 børn i institu-
tionen.
                                               - 5 -
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 9, forklarede hun, at hun ikke kan genkende,
at hun skulle have rystet børn og tvunget dem til at spise.
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 10, forklarede hun, at hun ikke har været med
ved ansættelsessamtalen med a. det er frie børnehaver, der fastsætter lønnen.
foreholdt sagsøgers påstandsdokument udsagn 11, forklarede hun, at det har været rigtig
svært for hende at blive kaldt psykisk syg. hun har måttet have krisehjælp. det har været "en
rimelig hård en" at komme igennem.
foreholdt bilag a, forklarede hun, at hun husker drengen e. han gik i børnehaven i 2009.
hun mener, at han gik ud i 2011. han var gået ud, da klagerne blev fremsat. de brugte megen
tid på denne dreng. det var lige så meget å-stuens personale, der brugte tid på e. forældrene
krævede meget tid. e var meget væk. på det sidste forældremøde ville forældrene tale om e.
hun afskar dette, da hun ikke ville tillade, at de brugte mødet til dette.
hun har ikke fået en klage over at have råbt højt ad en dreng. hun har heller ikke fået en
klage over, at ledergruppen hovedsagelig bestod af nære venner og bekendte.
foreholdt bilag b, forklarede hun, at hun husker familien og drengen f. hun mener, at han
var der i 2009 og gik ud i 2010. han var der flere år, før der blev klaget. kort før hun blev
syg, modtog hun en indkaldelse til et møde fra forældrene. det var i anledning af episoden
med a. moderen havde mange problemer og ville gerne tale med navnlig a, blandt andet om
private ting. a havde småbørn på legepladsen. fs mor ville den pågældende dag igen tale pri-
vat med a. dette sugede as opmærksomhed. derfor var sagsøger nødt til at sige til a, at hun
skulle stoppe med at tale med fs mor. hun nåede ikke at få samtalen med fs forældre, da de
flyttede til norge.
foreholdt bilag c, forklarede sagsøger, at hun husker drengen og forældrene. han gik i
børnehaven, fra han var 3 år. hun mener, at han forlod institutionen i 2011. det er korrekt, at
der var en medarbejder, som kunne have lugtet af spiritus. der blev talt med medarbejderen,
og det er ikke sket siden.
                                                - 6 -
hun har ikke hørt om, at der er blevet klaget over, at en to-årig er blevet rusket.
forældrene i børnehaven blev ikke informeret om sagsøgers sygdom. moderen kom i øvrigt
ikke ret meget i institutionen. det var mest hendes mand, der kom. hun skal ikke kunne sige,
hvorfor moderen anser det for bevist, at sagsøger var psykisk ustabil.
foreholdt bilag d, forklarer hun, at g skulle i skole og gik ud i 2012. han var der ikke på det
tidspunkt, hvor klagerne blev fremsat. han var meget ustabil og er nok sluttet før 2012. de
havde alle problemer med g, der var en stor 5-årig dreng. de kunne godt finde på at sætte
ham ud på trappen, så han selv kunne tage tøj på. det var koldt den dag.
foreholdt bilag e, forklarede hun, at ee var der i 2011 og ikke i 2012. hun har ikke talt med
h.
foreholdt bilag f, forklarede hun, at i skulle i skole i 2013 og har været i børnehaven indtil
da. forældrenes store søn har været i erhvervspraktik hos dem i børnehaven. han var bestemt
ikke bange for hende.
hun er som oftest med til at ansætte personale. hun var ikke med til at ansætte a. ansættel-
sessamtalerne blev forberedt med hendes deltagelse. hun husker ikke, hvilke ting de lagde
vægt på. de ville lægge vægt på erfaring og en vis alder. det handler meget om kemi. det
handler meget om, hvordan personen passer sammen med de andre på stuen og i huset i det
hele taget.
a blev ansat 1. februar 2010. sagsøger havde ikke ret meget med a at gøre, da hun blev
sygemeldt kort efter.
da sagsøger kom tilbage efter sin sygdom, samlede de personalet sammen med en psykolog.
personalet fik forklaret, at hun op til sin sygdom på grund af denne havde været mere irritabel
og "kortluntet". hun sagde undskyld for dette over for personalet. hun spurgte dem, om de
havde noget at sige til hende i den anledning. det var der ikke nogen, der havde.
                                               - 7 -
hun fik i forbindelse med sin stress stillet diagnosen hypermani. det betød, at hun var "lige
lovligt hurtigt kørende". hendes hypermani havde ikke indflydelse på hendes samarbejde med
personalet. hun var rask og velfungerende, da hun kom tilbage.
i februar 2010 har det formentlig påvirket personalet, at deres leder var "kortluntet" og irri-
tabel.
hun har drøftet injuriesagen med frie børnehaver. hun har holdt dem underrettet om, hvad
der skete i sagen.
hun ved ikke noget om, hvorvidt der er tale om en faglig kamp mellem frie børnehaver og
lfs. det er ikke noget, hun har talt med dem om.
børnehaven ø er en spydspids for frie børnehaver. man kan ikke have en leder, som der er
rettet sådanne beskyldninger mod.
hun er indforstået med, at frie børnehaver har anlagt en injuriesag på hendes vegne.
hun synes også, at forældreklagerne er injurierende, men hun har ikke overvejet at anlægge
injuriesag mod dem, da det er meget omstændeligt.
foreholdt bilag 5, forklarede hun, at hun den 17. november 2011 havde en forhandling med
vedrørende k. hun ville gerne klage over c, da hun fandt, at han optrådte ubehøvlet. derfor
lavede hun det referat, der er fremlagt som bilag 5. hans adfærd "gik rimeligt præcist på den
omhandlede sag".
sagen vedrørende afskedigelsen af a er ikke gået videre. lfs havde ingen indvendinger mod
afskedigelsen, der var begrundet i for stort sygefravær.
foreholdt bilag 6, sætningen:"til andre forhold kom hun med forklaringer på situationer fra 2
år siden", forklarede hun, at hun fik præsenteret klagerne en tidlig morgenstund. hun var
fuldstændig målløs. hun spurgte: "er det mig, der skulle have gjort disse ting ?" hun tænkte,
                                               - 8 -
at det var en hævn fra cs side. han havde ikke ønsket, at der skulle laves referat af mødet den
17. november 2011.
hun bekræftede, at hun lige har forklaret om en forælder, som var helt kørt op, og som hun
måtte tage fat i armen på. det er også rigtigt, at der har været en dreng, som er blevet sat ud
på trappen, men det gjorde de alle sammen.
hun tager klart afstand fra, at børn blev rystet, tvangsfodret eller nægtet noget at drikke. der
er ikke foregået mishandling. hun mener, at det er mishandling, hvis børn bliver tvunget til at
spise. hvis man insisterer på, at et barn skal spise mod dets vilje, er det tvangsfodring.
sagsøgte a har forklaret, at hun er født og opvokset i polen. hun kom til danmark i 1989.
hun var da 23 år. det var svært at lære dansk. det kan godt være, at hun kommer til at over-
drive, når hun er følelsesmæssigt påvirket. hun blev ansat i børnehaven ø fra 1. januar 2010.
hun startede først 4. januar 2010. hun blev ansat som vikar. hun blev fast ansat, meget mu-
ligt fra 1. februar 2010. mellem personalet var samarbejdet fint. b var meget optaget af sit
arbejde på kontoret og var ikke meget ude på stuerne. folk smågræd i hjørnerne. man fik at
vide, at sagsøger havde sagt et eller andet, fordi den pågældende havde gjort noget forkert.
det var ikke rart at være der.
hun blev sygemeldt fra 11. maj 2012. årsagen var stress på grund af dårligt arbejdsmiljø.
hun gik til sin praktiserende læge. hun fik hjælp af en psykolog. lægen anmeldte hendes
sygdom som formodet arbejdsskade. hun henvendte sig også med samme problemstilling til
sin fagforening. hun havde ikke nogen at gå til på arbejdspladsen. hun kom aldrig mere til-
bage til sin arbejdsplads. mens hun var sygemeldt, mødte hun i ... en af forældrene. det var
es mor, l. det var vist i juni 2012. sagsøgte græd og fortalte, at hun var blevet behandlet så
dårligt. hun fortalte at hun var sygemeldt og på vej til lægen. l sagde, at hun godt kunne
forstå det. hun sagde, at hvis sagsøgte fik brug for hjælp, kunne hun altid henvende sig til
hende. l sagde, at hun på et tidspunkt ville klage over institutionen, men at hun havde
opgivet, da det var meget tidskrævende. hun sagde, at hun godt ville gøre det for sagsøgtes
skyld. sagsøgte har spurgt nogle forældre om grunden til, at de trak deres børn ud af institu-
tionen. l har været i kontakt med nogle forældre. sagsøgte har ikke opfordret til, at der blev
                                              - 9 -
klaget. hun har heller ikke sagt, hvad der skulle stå i klagen. hun vil tro, at hendes samtale
med l har ført til, at nogle forældre klagede.
foreholdt bilag 2, forklarede sagsøgte, at hun ikke blev opfordret til at skrive denne mail af q.
sagsøgte havde det så dårligt. hendes krop reagerede voldsomt. hun kastede op og kunne
ikke spise. derfor satte hun sig ned og skrev mailen. redegørelsen blev lang, for hun havde
meget at sige.
foreholdt formuleringen :"alle var behandlet dårligt som resulterede i at folk græd og situa-
tionen var anspændt og yderst ubehagelig", forklarede hun, at formuleringen er udtryk for at
hun var følelsesmæssigt påvirket. der var 12 ansatte. nu, da det er kommet lidt på afstand,
ville hun nok have overvejet at bruge en anden formulering.
vedrørende formuleringen: "jeg havde det endnu dårligere da det gik ud over de stakkels små
børn. de kan jo ikke forsvare sig selv", forklarede hun, at hun 2 gange havde set sagsøger,
hvor der var konflikt mellem 2 drenge på æ-stuen, hvor sagsøger meget hårdt satte 2 drenge
på plads. også i garderoben blev børnene ydmyget, hvis de ikke ville tage tøj på.
vedrørende formuleringen: "en anden eksempel på hendes “pædagogiske metoder” kan næv-
nes hvor hun tvinger børn til at tvangsspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem
næsten hver gang, hun har noget med dem at gøre. hvis de ikke gør som hun siger så hiver
hun i dem og ryster dem. en gang da barnet var for længe om at tage tøjet på blev han smidt
ud af bygningen uden sko og jakke direkte i vinterkulden!”, forklarede sagsøgte, at hun 2
gange har åbnet sammen med sagsøger.
vedrørende morgenmaden forklarede sagsøgte, at der står forskellige ting på bordet. ifølge
sagsøger skulle børnene først spise sund mad. derefter kunne de få et stykke brød eller knæk-
brød med marmelade. den sunde mad var cornflakes og havregryn
en dreng havde spist sundt og fik derefter et stykke knækbrød. han fik et stykke til, men
kunne alligevel ikke spise det, da han hellere ville lege. han fik ikke lov til at lege. han skulle
spise sit knækbrød op.
                                             - 10 -
sagsøgte forklarede, at hun en dag var alene på stuen. sagsøger kom som afløser, da de tog
børnene op fra middagssøvnen. børnene fik brød, frugt eller vand. en lille pakistansk pige
kunne absolut ikke spise rugbrød, da hun ikke var vant til det. sagsøger sagde, at pigen ikke
måtte få frugt eller vand, før hun havde spist rugbrød. de vidste godt, at pigen var meget kræ-
sen. pædagogerne gemte en banan til hende, så hun kunne få noget mad, da hun var der hele
dagen. sagsøger sagde, at hun ikke måtte få bananen, før hun havde spist rugbrød.
sagsøger råbte ofte højt. sagsøger kunne komme styrtende ud af kontoret og ind på stuen og
råbe: "kan i så holde op. jeg kan ikke koncentrere mig."
når hun har forklaret, at sagsøger "hiver i dem og ryster dem", forklarede sagsøgte, at det nok
var i forbindelse med de to episoder, som hun har nævnt ovenfor.
vedrørende drengen, der let faldt og meget let fik blå mærker, forklarede hun, at det var e.
det blev undersøgt, om han fejlede noget.
2 gange sagde sagsøger, at der måtte foregå noget i hjemmet. sagsøger sagde til sagsøgte, at
es mor var mærkelig.. hun gik for meget op i nogle ting og for lidt i andre. sagsøger sagde, at
hun ville anmelde det til kommunen. sagsøger troede, at det var moderens skyld, at e fik blå
mærker. dette kom helt bag på sagsøgte. sagsøger sagde pludselig: "jeg synes, at vi skal an-
melde det." en af pædagogerne, m, tilsluttede sig dette. sagsøgte ved ikke, om der skete an-
meldelse.
sagsøgte har ofte set sagsøger drikke en hel flaske vin alene. ihvertfald skete det på sidste
personalemøde. der var altid en flaske hvidvin og en flaske rødvin. der skulle måske have
stået, at sagsøger drikker "næsten altid" en hel flaske vin. der var personalemøde en gang om
måneden. sagsøgte mener, at det kunne forstyrre personalet, at sagsøger drak en hel flaske
vin.
sagsøgte blev ked af, at hun ikke som sine kolleger fik blomster ved sin langtidssygemelding.
det passer ikke, at hun har været meget syg. hun følte sig forskelsbehandlet. hun opfatter
denne forskelsbehandling som chikane, hvis man gør det med vilje.
                                              - 11 -
hun har drøftet sagen med repræsentanter fra lfs. alle har behandlet det som en personsag.
der er ingen, der har behandlet det som en sag om mellem frie børnehaver og lfs.
hun er nu ansat i institutionen på ...
foreholdt bilag a-f, forklarede sagsøgte, at hun har fået klagerne udleveret af forældrene.
sagsøgte har sendt dem til lfs, der har sendt dem videre til x-by kommune.
hun undrer sig ikke over, at forældrene først klagede halvandet år senere. hun tænkte, at de
endelig fik mulighed for at klage. måske havde de været bange for at klage. hun drøftede
ikke indholdet med forældrene. hun mødte l, som havde kontakt med nogle af forældrene.
sagsøgte havde kontakt til n og gs mor.
foreholdt bilag 2, forklarede sagsøgte, at chikanen for eksempel var, at da sagsøgte var til-
bage efter 3 dage, sagde sagsøger til sagsøgte, at hun havde "været syg samtidig med sin stue-
kollega i juni 2011". sagsøgte tog det til sig og lukkede det inde i sig selv. hun klagede sig
ikke til fagforeningen.
hun har set alle medarbejdere græde. hun er helt overbevist om, at de græd på grund af sag-
søger. det undrer hende ikke, at medarbejderne ikke har klaget over sagsøger. de tør ikke at
sige noget, når der kommer tilsyn det er, fordi sagsøger har så megen magt.
hun har ikke selv set, at sagsøger har sparket en forælder. k har fortalt, at sagsøger har spar-
ket en forælder.
der har altid været en skarp tone over for forældre med fremmed baggrund. hun ved ikke, om
man kan sige, at sagsøger er racistisk. hun behandlede generelt ikke-etniske danskere dårligt.
nogen blev bedre behandlet end andre. etniske danskere blev bedre behandlet end de øvrige.
tidligere og nuværende medarbejdere kan bevidne det. en rengøringsassistent, der har været
på ø i 11 år, kan måske sige noget om det. sagsøgte har hørt, hvordan sagsøger har behandlet
rengøringsassistenten.
                                              - 12 -
hun ved, hvad gestapo er. hun synes ikke, at det er ok at bruge dette ord. sagsøgte er opvok-
set i polen. der var meget fokus på krig. man forbinder gestapo med noget grusomt. da sag-
søger klemte den lille dreng, kom der et glimt til hende, hvor hun tænkte på gestapo. hun
undskylder for dette ord. sagsøger burde heller ikke have behandlet den lille dreng, som hun
gjorde.
rengøringsassistenten er meget bange for sagsøger. rengøringsassistenten har fortalt, at sag-
søger har råbt ad hende mange gange og at hun ikke kan lide det. der er også en tidligere
medarbejder ved navn o, der var bange for sagsøger.
der var 3 ansatte på hver stue. herudover var der sagsøger, en køkkenassistent og rengørings-
assistenten.
sagsøgte antager, at alle medarbejderne var bange for sagsøger, når de ikke turde sige noget.
der var sandsynligvis også andre end de 2, som hun har talt med.
vedrørende drengen med de blå mærker forklarede sagsøgte, at anmeldelsen ville være falsk,
da man vidste, at det skyldtes sygdom. man var i gang med at undersøge drengens sygdom.
det, hun tænkte, var, at sagsøger ikke havde de helt store beviser for, at det skulle være for-
ældrenes skyld. drengen fik meget let mærker. hun kan godt forstå en leders bekymring, men
i dette tilfælde mener sagsøgte, at det var en hævn over barnets forældre.
sagsøgte mener stadig, at sagsøger ikke er egnet til at have med børn at gøre. dette skyldes
det, som sagsøgte har set.
sagsøgte var blevet lovet en højere løn ved ansættelsessamtalen. sagsøger var ikke med ved
samtalen. hun gik til sagsøger, der var hendes leder, for at drøfte det, men hun blev afvist.
c har forklaret, at han er næstformand i lfs. han har ansvaret for at formulere de vedtagne
politikker. han har institutionssager, dvs. hvor der er samarbejdsvanskeligheder. han er næst-
formand for hovedsamarbejdsudvalget. han har faglige sekretærer og tillidsrepræsentanter,
der bistår ham. hovedvægten i hans arbejde er politikformulering og forhandlinger med poli-
tikere og embedsmænd. en meget sjælden gang har han selv en personsag.
                                              - 13 -
foa og fls har i mange år været modstandere af privat udlicitering. det samme er det poli-
tiske flertal i x-by. frie børnehaver er en samarbejdspartner. han kan godt skille
personsagsbehandling og overordnede politikker. han kan godt genkende, at han har en
kontrovers med p fra frie børnehaver. det har været et længe kendt krav fra fls, at man
herfra mener, at alle institutioner bør være kommunale. bupl har en anden holdning. denne
generelle politiske holdning har intet med konkrete sager at gøre.
foreholdt bilag 5, forklarede han, at han sagtens kan huske sagen. den vedrørte en medarbej-
der ved navn k, der havde bedt om en uges ferie til at køre sin datter ind i institution efter
endt barsel. der havde været et langt tovtrækkeri. sagsøger havde været meget ufleksibel med
hensyn til at imødekomme ks rimelige ønske. han blev meget stødt på manchetterne over
sagsøgers holdning. han mener, at sagsøgers holdning var i strid med samarbejdsaftalen med
kto §§15-17. medarbejderen havde bedt om ferie i en uge nærmest et år fremme i tiden. han
fandt, at sagsøgers holdning var anstødelig. han kendte ikke ø i detaljer. han havde ikke no-
gen klager fra forældre i baghovedet. han forholdt sig udelukkende til den konkrete sag.
q er fællestillidsrepræsentant. hun er ansat hans afdeling, og han har dagligt ansvar for
hende. udgangspunktet er, at de kvalitetssikrer det materiale, de sender videre til kommunen.
de har en skærpet indberetningspligt. breve bliver læst igennem. der bliver afholdt et møde
med det medlem, der klager. medlemmet skal kunne "stå på mål" for det, der bliver sagt.
det pågældende medlem har forklaret, hvad der var problemet. medlemmet har i dag und-
skyldt brugen af ordet gestapo. han mener, at ordet gestapo er skudt over målet. fls har
ment, at medlemmet havde så mange kritikpunkter, at brevet burde sendes til kommunen.
udgangspunktet er, at der tidligere havde været en sag. tilsyn vil aldrig afsløre ting, som a
har forklaret om. folk er bange for at miste deres stilling, og forældrene er bange for, at en
klage skal gå ud over deres børn.
vedrørende tvangsfodring forklarede han, at der i dag er afgivet forklaring om, at børn er ble-
vet krænket i spisesituationen. der er andre medarbejdere, som har forklaret lfs om dette,
der er en konkret medarbejder, som ikke har ønsket at stå frem. dette viser, at der foregår
                                             - 14 -
pædagogisk uhensigtsmæssige handlinger og situationer. det at tvinge et barn i spisesituatio-
nen er pædagogisk uhensigtsmæssigt. det er et led i en magtrelation. det kan diskuteres, om
man burde bruge udtrykket "tvangsfodring". der er ingen grund for sagsøgte til at tro, at
medlemmet skulle lyve. der er sket kvalitetssikring
foreholdt bilag 8, forklarede han, at han har været og er en inkarneret kritiker af x-by
kommunes pædagogiske tilsyn. det er rigtig svært at opfange noget på et sådan tilsyn. hvis
en medarbejder bliver spurgt om pågældende har noget at udsætte på lederen, vil den pågæl-
dende næppe svare, at den er helt gal. der er rigtig store problemer med tilsynet. derfor er der
indført klynge-institutioner på det kommunale område. dette har hævet kvaliteten. han vil
ikke bruge ordet gestapo. hvis man reagerer, som det er fremgået i dag, på medarbejderes og
forældres henvendelser og kritik, mener han ikke, at det lever op til kravene til en leder.
det pædagogiske tilsyn af ø og andre private institutioner har ikke været tilstrækkeligt og
ikke levet op til kravene til et pædagogisk tilsyn. institutionen brude have været gennemgået
med en tættekam.
kvalitetssikring er, at medarbejderen skal "stå på mål". kritikken skal også have "en vis gang
på jorden". fagforeningen har ret til at fremføre medlemmers kritik.
d har forklaret, at hun er ansat i x-by kommunes afdeling for privat børnepasning og
kommunal dagpleje. hun er souschef og har 7 tilsynsførende med privatinstitutioner, private
børnepassere, storordninger og puljeinstitutioner. de udøver det pædagogiske tilsyn med de
nævnte. privatinstitutioner skal lave pædagogisk læreplan. der udøves tilsyn 4 gange om året.
tilsynet vedrører en række bestemte forhold. det er en kontrolforanstaltning. de søger via
dialog at finde ud af, hvad det handler om. de kan give påbud, der skal opfyldes, for at ville
give tilskud. de behandler også klager/indberetninger. det er lidt i bølger. der kan komme 5
"i rap". i nogle måneder er der ingen klager. reaktionen på en klage er at læse den og tage ud
og tale med institutionen. alt afhængig af, hvad de ser, laver de en handleplan. de taler med
personale og forældrebestyrelse. de har ikke indkaldt forældre til en uddybende samtale eller
ringet til dem. det kunne de godt gøre. forældre har ringet og fulgt op på klager.
                                              - 15 -
i sommeren 2012 modtog hun klager over ø. hun ringede til den tilsynsførende og sagde, at
det var alvorligt, og at de skulle derud med det samme. de tog derud dagen efter. lederen var
meget forbavset over, at de kom. de lod lederen, nu sagsøger, læse henvendelsen. de sagde,
at det var alvorligt. sagsøger fik lov at kommentere klagerne. vidnet fik bilag 1 fra r, der er
vidnets leder. de vil altid reagere meget hurtigt på en sådan henvendelse.
der var stort set ikke noget at bemærke ved tilsynene.
der var meget modstand mod at samarbejde de første 2 måneder. men da de fik et møde i
stand i juli 2012, begyndte det at gå godt.
de har gået rundt og spurgt personalet. de har ikke gjort andet for at efterprøve indholdet af
klagerne. de har ikke ringet til forældrene. det var gamle klager. derfor var de mere interes-
serede i at høre, hvordan det gik nu. de talte med forældrene.
foreholdt bilag 8, forklarede vidnet, at det er sædvanligt at opfordre til at sende skriftligt ma-
teriale, hvis det skønnes at være nødvendigt. henset til sagens alvor ville r formentlig komme
med en sådan anmodning.
foreholdt bilag 6, formuleringen: "til andre forhold kom hun med forklaringer på situationer
fra 2 år siden" forklarede vidnet, at hun ikke husker, hvad dette relaterer sig til.
man har pligt til at videregive oplysninger til kommunen, hvis man bliver bekendt med for-
hold, der relaterer sig til børns forhold. det følger af serviceloven, der også gælder for almin-
delige borgere. det er meget præcise oplevelser, borgerne normalt kommer med. man kan
aldrig vide, hvad der er i det. man har en indberetningspligt.
når hun tænkte, at det var meget alvorligt, var det, fordi der var en person, der mente, at lede-
ren tvangsfodrede et barn. hun tænkte, at der var tale om at tvinge et barn til at spise, måske
proppe maden ind i munden på barnet. endvidere syntes hun, at det lød alvorligt, hvis lederen
havde et alkoholproblem.
parternes synspunkter
                                              - 16 -
sagsøger har i påstandsdokument af 12. november 2013 anført følgende:
"...til støtte for den nedlagte påstand 1 og 2, gøres det gældende
at de sagsøgtes udtalelser og/eller medvirken til at udbrede udtalelserne citeret i påstand 2, er
sigtelser fremsat mod bedre vidende og egnet til at nedsætte sagsøgers agtelse i offentlig-
heden,
at det er en skærpende omstændighed, at sigtelserne er udbredt af en faglig organisation med
den autoritet, som sigtelserne herved forlenes,
til støtte for påstand 3 gøres det gældende,
at sagsøgers krav på erstatning følger af erstatningsansvarslovens § 26, og
at sagsøgers erstatning skal fastsættes højest muligt, idet sagsøgers fortsatte erhvervsudøvelse
blev bragt i overhængende fare som følge af de fremsatte sigtelser..."
sagsøger har under hovedforhandlingen anført, at sagsøger ikke ville kræve, at erstatningen
blev fastsat højest muligt.
de sagsøgte har i påstandsdokument af 12. november 2013 anført følgende:
"...sagsøger har, som den anden af tre, nedlagt påstand om, at ikke færre end seksten udtalel-
ser kendes ubeføjede.
de sagsøgte agter at gøre gældende, at alle de pågældende udtalelser er straffri og ikke er an-
svarspådragende. dette skyldes for det første, at deres sandhed for en dels vedkommende kan
bevises, og for det andet, at de sagsøgte har været forpligtede til at fremsætte eller videre-
bringe de pågældende udtalelser til de rette myndigheder. de sagsøgte gør herved gældende,
at de pågældende udtalelser må ses i hele sagens sammenhæng, og at de kun giver mening i
den helhed, hvori de er fremsat.
endelig gøres det gældende, at de sagsøgte har handlet til berettiget varetagelse af åbenbar
almen interesse og af andres - børnenes - tarv. .."
parterne har i det væsentligste procederet i overensstemmelse hermed.
rettens begrundelse og afgørelse
                                              - 17 -
retten finder, at følgende udtalelser, der efter bevisførelsen vedrører sagsøger, og som er
fremsat af sagsøgte a i udateret mail (bilag 1) og udbredt af sagsøgte lfs i mail af 29. maj
2012 til x-by kommune, efter en almindelig forståelse i det danske samfund helt eller delvist
må karakteriseres som sigtelser for forhold, der er egnet til at nedsætte sagsøger i
medborgeres agtelse, jf. straffelovens § 267:
" ifølge min kollega blev far til en dreng skubbet ud af kontoret og sparket af b! "
"det gik altid voldsomt mod forældre med fremmed baggrund. hun blev ofte kaldt psykopat
og som jeg husker tydeligt en forældre sagde; “det kvindemenneske er syg i hovedet og burde
spærres inde.."
"jeg havde det endnu dårligere da det gik ud over de stakkels små børn. de kan jo ikke for-
svare sig selv. "
"det ligner gestapo-metoder og ikke en børnehave."
"en anden eksempel på hendes "pædagogiske metoder" kan nævnes hvor hun tvinger børn til
at tvangsspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem næsten hver gang, hun har noget
med dem at gøre. hvis de ikke gør som hun siger så hiver hun i dem og ryster dem. en gang
da barnet var for længe om at tage tøjet på blev han smidt ud af bygningen uden sko og jakke
direkte i vinterkulden!"
"som om det ikke var nok ville b lave en falsk indberetning til kommunen med mistanke om
mishandling af barnet på grund af de blå mærker."
"på grund af de hændelser synes jeg, at hun stadigvæk har psykiske problemer og egner sig
ikke til at arbejde med børn."
"jeg gider ikke lide så meget på grund af min psykisk syge arbejdsleder!"
                                              - 18 -
retten har lagt vægt på, at der var tale om udtalelser, der alle relaterede sig til sagsøgers em-
bedsførelse.
retten finder endvidere, at følgende udtalelser, der efter bevisførelsen vedrører sagsøger, og
som er fremsat af sagsøgte lfs i mail af 29. maj 2012 til x-by kommune, efter en almindelig
forståelse i det danske samfund må karakteriseres som sigtelser for forhold, der er egnet til at
nedsætte sagsøger i medborgeres agtelse, jf. straffelovens § 267:
"pædagogmedhjælperen når hun åbner sammen med institutionslederen oplever at lederen
foretager flg. overgreb på børnene:
- tvangsfodrer børnene så de kaster op
- siger til børnene at de ikke får noget at drikke hvis ikke de spiser maden op
- lederen har foretaget fysisk overgreb på en forælder
- lederen har skræmt en far der var til samtale på lederens kontor så denne far kom grædende
ud fra lederens kontor"
retten har lagt vægt på, at der var tale om udtalelser, der alle relaterede sig til sagsøgers em-
bedsførelse.
retten finder ikke, at sagsøger har godtgjort, at sigtelserne er fremsat eller udbredt mod bedre
vidende, eller at de sagsøgte har savnet rimelig grund til at anse dem for sande. straffelovens
§ 268 finder derfor ikke anvendelse, og de sagsøgte frifindes for sagsøgers principale påstand.
retten finder, at de sagsøgte har bevist, at følgende sigtelse: "...en gang da barnet var for
længe om at tage tøjet på blev han smidt ud af bygningen uden sko og jakke direkte i vinter-
kulden!...", i hvert fald for så vidt angår manglende jakke, er sand, idet sagsøger har forklaret
følgende herom: "...de havde alle problemer med g, der var en stor 5-årig dreng. de kunne
godt finde på at sætte ham ud på trappen, så han selv kunne tage tøj på. det var koldt den
dag..."
de sagsøgte frifindes derfor for at have fremsat denne sigtelse.
                                                - 19 -
retten finder ikke, at de sagsøgte a og lfs ved den stedfundne bevisførelse har bevist, at de
omhandlede sigtelser i øvrigt er sande. sigtelserne er derfor af denne grund ikke straffrie, jf.
straffelovens § 269, stk. 1, 1. led.
det følger af straffelovens § § 269, stk. 1, 2. led, at en sigtelse er straffri, "når den, der i god
tro fremsætter sigtelsen, har været forpligtet til at udtale sig eller har handlet til berettiget va-
retagelse af åbenbar almeninteresse eller af eget eller andres tarv."
det følger af servicelovens § 153, at offentligt ansatte har pligt til at underrette kommunen,
såfremt den pågældende får kendskab til, at et barn eller ung under 18 år har været udsat for
overgreb. retten finder, at sagsøgte a har været omfattet af denne forpligtelse. retten finder
endvidere, at sagsøgte a har handlet til berettiget varetagelse af børnehavebørnenes tarv.
retten finder i relation hertil, at der på tidspunktet for sagsøgte as fremsættelse af sigtelserne
var en vis objektiv bestyrkelse af disse gennem hendes egne iagttagelser, udtalelser fra for-
ældre samt de i øvrigt foreliggende oplysninger. endvidere har sagsøger i relation til følgen-
de sigtelse: "en gang da barnet var for længe om at tage tøjet på blev han smidt ud af bygnin-
gen uden sko og jakke direkte i vinterkulden!" ved sin forklaring under hovedforhandlingen
bekræftet, at en dreng blev udsat for en sådan behandling, men at alle gjorde det. retten fin-
der på denne baggrund ikke at burde stille høje krav til sagsøgte as gode tro.
retten lægger derfor til grund, at sagsøgte a har handlet i god tro i forhold til følgende sigtel-
ser:
"jeg havde det endnu dårligere da det gik ud over de stakkels små børn. de kan jo ikke for-
svare sig selv. "
"det ligner gestapo-metoder og ikke en børnehave."
"en anden eksempel på hendes "pædagogiske metoder" kan nævnes hvor hun tvinger børn til
at tvangsspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem næsten hver gang, hun har noget
med dem at gøre. hvis de ikke gør som hun siger så hiver hun i dem og ryster dem..."
                                              - 20 -
"på grund af de hændelser synes jeg, at hun stadigvæk har psykiske problemer og egner sig
ikke til at arbejde med børn."
det samme gælder følgende sigtelser:
"ifølge min kollega blev far til en dreng skubbet ud af kontoret og sparket af b! "
"det gik altid voldsomt mod forældre med fremmed baggrund. hun blev ofte kaldt psykopat
og som jeg husker tydeligt en forældre sagde; “det kvindemenneske er syg i hovedet og burde
spærres inde.."
"som om det ikke var nok ville b lave en falsk indberetning til kommunen med mistanke om
mishandling af barnet på grund af de blå mærker."
retten finder også vedrørende disse sigtelser, at sagsøgte a har handlet til berettiget vare-
tagelse af såvel børnehavebørnenes, som deres forældres tarv. retten finder i relation hertil, at
der på tidspunktet for sagsøgte as fremsættelse af sigtelserne også vedrørende disse var en vis
objektiv bestyrkelse af disse gennem hendes egne iagttagelser, udtalelser fra forældre og de i
øvrigt foreliggende oplysninger. retten finder på denne baggrund ikke at burde stille høje
krav til sagsøgte as gode tro.
det forhold, at sagsøgte a har valgt at gå gennem sin faglige organisation, findes ikke at æn-
dre herved.
retten finder derfor, at de ovennævnte sigtelser er straffri, jf. straffelovens § 269, stk. 1, 2.
led.
vedrørende sagsøgte lfs finder retten, at denne sagsøgte har handlet har handlet til berettiget
varetagelse af børnehavebørnenes og deres forældres tarv. retten finder i relation hertil ikke
at kunne stille høje krav til sagsøgte lfs' gode tro. retten finder således ikke, at sagsøgte
lfs har haft særlig anledning til at betvivle de oplysninger, som sagsøgte a fremkom med.
                                              - 21 -
retten lægger derfor til grund, at sagsøgte lfs har handlet i god tro i forhold til følgende
sigtelser:
"jeg havde det endnu dårligere da det gik ud over de stakkels små børn. de kan jo ikke for-
svare sig selv. "
"det ligner gestapo-metoder og ikke en børnehave."
"en anden eksempel på hendes "pædagogiske metoder" kan nævnes hvor hun tvinger børn til
at tvangsspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem næsten hver gang, hun har noget
med dem at gøre. hvis de ikke gør som hun siger så hiver hun i dem og ryster dem..."
"på grund af de hændelser synes jeg, at hun stadigvæk har psykiske problemer og egner sig
ikke til at arbejde med børn."
"pædagogmedhjælperen når hun åbner sammen med institutionslederen oplever at lederen
foretager flg. overgreb på børnene:
- tvangsfodrer børnene så de kaster op
- siger til børnene at de ikke får noget at drikke hvis ikke de spiser maden op..."
retten finder derfor, at de ovennævnte sigtelser er straffri, jf. straffelovens § 269, stk. 1, 2.
led.
retten finder ikke, at sigtelserne har haft en karakter, som indebærer, at straffelovens § 270
finder anvendelse.
retten finder ikke, at følgende udtalelser, der er fremsat af sagsøgte a og viderebragt af sag-
søgte lfs til x-by kommune, har karakter af sigtelser omfattet af straffelovens § 267:
"alle var behandlet dårligt som resulterede i at folk græd og situationen var anspændt og
yderst ubehagelig ".
"i den første tid gik det fint. sandsynligvis på grund af den medicinering, hun fik. desværre
                                               - 22 -
gik det straks ned ad bakken igen. man kunne ikke se forskel mellem hendes opførsel før
indlæggelsen og nu."
"jeg tror og ved, at alle er så utroligt bange for hende..."
"løn. jeg har ikke få et den løn som jeg blev lovet ved ansættelsessamtalen."
"personalemøde. b drikker en hel flaske vin alene. det gør hun altid."
"det er kedeligt at blive chikaneret på den måde."
retten finder endvidere ikke, at følgende udtalelse, der er fremsat af sagsøgte lfs til x-by
kommune, har karakter af en sigtelse omhandlet i straffelovens § 267:
"- lederen drikker sig beruset til personalemøderne (drikker en flaske vin alene) "
de sagsøgte a og lfs frifindes derfor for denne del af påstanden.
retten har som følge af sagens udfald ikke fundet grundlag for at pålægge de sagsøgte at be-
tale sagsøger godtgørelse for tort i medfør af erstatningsansvarslovens § 26. de sagsøgte fri-
findes derfor for sagsøgers påstand 3.
retten har, henset til omstændighederne i sagen, herunder at de sagsøgte er straffri efter
straffelovens § 269, stk. 1, ikke fundet grundlag for at imødekomme sagsøgers påstand om, at
der i domsslutningen optages en bemærkning om, at de ovennævnte sigtelser er ubeføjede, jf.
straffelovens § 273
vedrørende sagens omkostninger forholdes som nedenfor bestemt, idet retten kan oplyse, at
hver part afholder egne sagsomkostninger. retten har herved navnlig lagt vægt på sagens ud-
fald.
thi kendes for ret:
                                              - 23 -
sagsøgte a straffes ikke for at have fremsat følgende sigtelser:
"jeg havde det endnu dårligere da det gik ud over de stakkels små børn. de kan jo ikke for-
svare sig selv. "
"det ligner gestapo-metoder og ikke en børnehave."
"en anden eksempel på hendes "pædagogiske metoder" kan nævnes hvor hun tvinger børn til
at tvangsspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem næsten hver gang, hun har noget
med dem at gøre. hvis de ikke gør som hun siger så hiver hun i dem og ryster dem..."
"på grund af de hændelser synes jeg, at hun stadigvæk har psykiske problemer og egner sig
ikke til at arbejde med børn."
" ifølge min kollega blev far til en dreng skubbet ud af kontoret og sparket af b! "
"det gik altid voldsomt mod forældre med fremmed baggrund. hun blev ofte kaldt psykopat
og som jeg husker tydeligt en forældre sagde; “det kvindemenneske er syg i hovedet og burde
spærres inde.."
"som om det ikke var nok ville b lave en falsk indberetning til kommunen med mistanke om
mishandling af barnet på grund af de blå mærker."
sagsøgte lfs, landsforeningen for socialpædagoger, straffes ikke for at have fremsat føl-
gende sigtelser:
"pædagogmedhjælperen når hun åbner sammen med institutionslederen oplever at lederen
foretager flg. overgreb på børnene:
- tvangsfodrer børnene så de kaster op
- siger til børnene at de ikke får noget at drikke hvis ikke de spiser maden op...", og
for at have viderebragt følgende sigtelser:
                                              - 24 -
"jeg havde det endnu dårligere da det gik ud over de stakkels små børn. de kan jo ikke for-
svare sig selv. "
"det ligner gestapo-metoder og ikke en børnehave."
"en anden eksempel på hendes "pædagogiske metoder" kan nævnes hvor hun tvinger børn til
at tvangsspise indtil de kaster op af angst. hun råber ad dem næsten hver gang, hun har noget
med dem at gøre. hvis de ikke gør som hun siger så hiver hun i dem og ryster dem..."
"på grund af de hændelser synes jeg, at hun stadigvæk har psykiske problemer og egner sig
ikke til at arbejde med børn."
de sagsøgte frifindes i øvrigt.
de sagsøgte frifindes for sagsøgers påstand 3 om betaling af godtgørelse for tort.
hver part bærer egne sagsomkostninger.
