                                               dom
afsagt den 16. januar 2015 af vestre landsrets 10. afdeling (dommerne stig glent-madsen,
astrid bøgh og jette f. skole (kst.)) i 1. instanssag
v.l. b–1129–05
danske svineproducenter
(advokat hans sønderby christensen, randers)
mod
ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri
(tidligere justitsministeriet)
(kammeradvokaten ved advokat peter biering, københavn)
biintervenient:
union européenne du commerce du bétail et de la viande
denne sag er anlagt ved vestre landsret den 14. maj 2005 og angår, hvorvidt visse danske
krav om indvendig etagehøjde og inspektionshøjde ved transport af slagtesvin og om
lastetæthed ved transport af smågrise er i strid med eu-retlige regler.
påstande
sagsøgeren, danske svineproducenter, har nedlagt følgende endelige påstande:
1: sagsøgte, ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri, tilpligtes at anerkende, at kravet
om en indvendig etagehøjde på 100 cm ved transport af slagtesvin, jf. ”orientering om
ændring af praksis i forbindelse med dispensation fra krav til indvendig højde og vindfang
ved transport af slagtesvin i flere etager af 4. maj 2005” er ulovligt.
1a: ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri tilpligtes at anerkende, at kravet i
bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005, § 3, stk. 1, om indvendig etagehøjde på 100 cm – ved
                                              - 2 -
anvendelse af mekanisk ventilationssystem – med hensyn til svin på indtil 110 kg ved
transporter, som overstiger 8 timers varighed, er ulovligt.
1b: ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri tilpligtes at anerkende, at kravet i
bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006, § 36, stk. 4, om indvendig etagehøjde på 100
cm – ved anvendelse af mekanisk ventilationssystem – med hensyn til svin på indtil 110 kg
ved transporter, som overstiger 8 timers varighed, er ulovligt.
1c: ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri tilpligtes at anerkende, at kravet i
bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006, § 9 stk. 1, om indvendig etagehøjde på 92 cm
– ved anvendelse af mekanisk ventilationssystem – med hensyn til svin med en
gennemsnitsvægt på 100 kg ved transporter, som overstiger 8 timers varighed, er ulovligt.
1d: ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri tilpligtes at anerkende, at kravet i
bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006, § 9, stk. 1, om indvendig etagehøjde på 95 cm
– ved anvendelse af mekanisk ventilationssystem – med hensyn til svin med en
gennemsnitsvægt på 110 kg ved transporter, som overstiger 8 timers varighed, er ulovligt.
2: ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri tilpligtes at anerkende, at kravet i
bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005 om etablering af indvendig etagehøjde på 140 cm ved
transporter af svin på 40 kg eller derover af over 8 timers varighed er ulovligt.
2a: ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri tilpligtes at anerkende, at kravet i
bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006, § 9, stk. 5, om etablering af indvendig
etagehøjde på 140 cm ved transporter af svin på 40 kg eller derover af over 8 timers varighed
er ulovligt.
3: ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri tilpligtes at anerkende, at det i
bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006, bilag 2, punkt d. svin, tabel 2, anførte krav til
lastetæthed ved transporter over 8 timers varighed for smågrise på 0,20 m² er ulovligt.
ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri (herefter fødevareministeriet) har overfor
påstand 1, 1a, 1b, 1c, 1d og 3 nedlagt påstand om frifindelse.
                                                 - 3 -
fødevareministeriet har taget bekræftende til genmæle overfor påstand 2 og 2a.
sagsfremstilling
præjudiciel forelæggelse
landsretten tog ved kendelse af 19. december 2005 danske svineproducenters anmodning
om at stille præjudicielle spørgsmål til ef-domstolen til følge, og ved kendelse af 23.
november 2006 traf landsretten afgørelse om formuleringen af spørgsmålene til ef-
domstolen. af forelæggelseskendelsen fremgår blandt andet:
     ”...
                                              kendelse
     om forelæggelse af præjudicielle spørgsmål for ef-domstolen
     vestre landsret beslutter herved i henhold til ef-traktatens artikel 234, stk. 2, og efter
     forhandling med parterne at anmode ef-domstolen om en præjudiciel afgørelse
     vedrørende fortolkningen af
     -       kapitel i, afsnit a, punkt 2, litra b, og kapitel vii, punkt 48, nr. 3, 3. pind i bilaget
             til rådets direktiv 91/628/eøf om beskyttelse af dyr under transport som ændret
             ved rådets direktiv 95/29/ef og
     -       kapitel vi, punkt 47, d) svin i bilaget til rådets direktiv 91/628/eøf om
             beskyttelse af dyr under transport som ændret ved rådets direktiv 95/29/ef.
     1.      sagens omstændigheder
     denne sag er anlagt den 14. maj 2005 af danske svineproducenter mod
     justitsministeriet. sagen vedrører spørgsmålet, om bestemmelserne i kapitel i, afsnit a,
     punkt 2, litra b, og kapitel vii, punkt 48, nr. 3, 3. pind i bilaget til rådets direktiv
     91/628/eøf om beskyttelse af dyr under transport som ændret ved rådets direktiv
     95/29/ef skal fortolkes således, at en medlemsstat ikke er berettiget til at indføre
     nationale regler om indvendig etagehøjde på henholdsvis 100 cm og 140 cm
     (inspektionshøjde)for svinetransporter, der overstiger 8 timer.
     sagen vedrører endvidere spørgsmålet, om bestemmelserne i kapitel vi, punkt 47, d)
     svin, i bilaget til rådets direktiv 91/628/eøf om beskyttelse af dyr under transport
     som ændret ved rådets direktiv 95/29/ef skal fortolkes således, at en medlemsstat ikke
     er berettiget til at indføre nationale regler om en minimumslastetæthed på 0,50 m2 pr.
     100 kg svin for transporter, der overstiger 8 timer.
     danske svineproducenter varetager de danske svineproducenters interesser.
     organisationen repræsenterer ca. 1.700 medlemmer, som forestår omkring 2/3 af den
     samlede danske produktion af svin. de danske svineproducenter producerer svinekød
                                         - 4 -
for cirka 25 mia. kr. (cirka 3,3 mia. euro) årligt. eksporten udgør 18-20 mia. kr. (2,4 -
2,7 mia. euro), hvoraf 3-3,5 mia. kr. (0,40 - 0,47 mia. euro) vedrører transport af
levende dyr. eksporten af levende dyr fra danmark har været stigende i de senere år.
et slagtesvin vejer ca. 100 kg og måler i højden 74-77 cm.
transporten af svin foregår i sættevogne eller i vogntog med forvogn og anhænger. de
pågældende køretøjer er som oftest indrettet med mekanisk ventilation samt
overbrusnings- og drikkeanlæg.
et køretøj må maksimalt være 4 meter højt inklusive højden på dæk, hjul, tag mv., idet
afstanden fra det højeste punkt på gulvet i containeren til det laveste punkt i loftet udgør
cirka 90 centimeter på anhængere og cirka 1,05 meter på forvogne. på sættevogne udgør
denne afstand tilsvarende cirka 1,05 meter ved svanehalsen. den maksimale højde på
samtlige etager udgør således cirka 3 meter på anhængere og knapt 3 meter på forvogne
henholdsvis svanehalsen på sættevogne, hvor der således højst kan etableres 3 etager
med 94 centimeter imellem hver. etageadskillelsen er 2-3 centimeter tyk.
køretøjerne er normalt bygget således, at der er faste positioner for etageadskillelserne,
og etagehøjden kan derfor ikke vælges frit. endvidere er det normalt det nederste
mobile etagedæk, der anvendes til at løfte eller bære det øverste mobile etagedæk, når
dette skal hæves eller sænkes. i disse tilfælde kan det øverste etagedæk ikke justeres,
når der er dyr på det nederste mobile etagedæk. transportvognene kan imidlertid
konstrueres således, at hvert enkelt etagedæk kan hæves og sænkes individuelt.
hvis køretøjerne har hævbart tag eller bygges/ombygges hertil, vil den indvendige
højde i køretøjerne ved stilstand kunne øges med det antal centimeter, som taget kan
hæves.
2.     det eu-retlige grundlag
ved direktiv 91/628/eøf blev reglerne for dyretransporter harmoniseret med
efterfølgende præciseringer/tilføjelser i direktiv 95/29/ef.
præamblen til rådets direktiv 91/628/eøf er sålydende:
"i beslutning af 20. februar 1987 om politikken vedrørende dyrs velfærd anmodede
europa-parlamentet kommissionen om at fremsætte forslag om beskyttelse af dyr under
transport;
for at fjerne tekniske hindringer for handelen med levende dyr og at skabe grundlag for,
at de pågældende markedsordninger kan fungere tilfredsstillende samtidig med, at der
sikres en tilfredsstillende beskyttelse af de pågældende dyr, har fællesskabet indført
regler for dette område;
alle medlemsstaterne har ratificeret den europæiske konvention om beskyttelse af dyr
under international transport og har undertegnet tillægsprotokollen, der gør det muligt
for fællesskabet som sådant at tiltræde nævnte konvention;
                                          - 5 -
ved rådets forordning (eøf) nr. l 3626/82 af 3. december 1982 om gennemførelsen i
fællesskabet af konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr
og planter, i det det følgende benævnt cites, er der fastsat betingelser for transport af
visse arter;
ved direktiv 77/489/eøf blev der fastsat regler for beskyttelse af dyr under
international transport; ved direktiv 81/389/eøf blev der fastsat bestemmelser for
iværksættelse af direktiv 77/489/eøf og især indført kontrol ved fællesskabets indre
grænser;
for at opfylde samme målsætning, især beskyttelsen af dyr under transport, bør reglerne
i direktiv 90/425/eøf ændres i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked,
navnlig med henblik på en harmonisering af kontrollen med dyrenes velfærd under
transport;
som led heri bør der fastsættes bestemmelser for transporten af dyr inden for og til og
fra fællesskabet, og systematisk kontrol ved fællesskabets indre grænser bør afskaffes;
transport over lange afstande af dyr, herunder dyr til slagtning, bør så vidt muligt
begrænses af hensyn til dyrenes velfærd;
de foreslåede regler skal sikre en mere effektiv beskyttelse af dyr under transport;
direktiv 91/496/eøf bør tilpasses til nærværende direktiv og direktiv 77/489/eøf og
81/389/eøf bør ophæves."
af præamblen til rådets direktiv 95/29/ef, som ændrede direktiv 91/628/eøf, fremgår
følgende:
"i henhold til artikel 13, stk. 1, i rådets direktiv 91/628/eøf af 19. november 1991 om
beskyttelse af dyr under transport, skal kommissionen forelægge en rapport, ledsaget af
eventuelle forslag, om fastsættelse af den maksimale transporttid, fodrings- og
vandingshyppighed, hvileperioder, arealkrav samt de normer, som transportmidlerne
skal opfylde med hensyn til transport af visse dyrearter;
af kommissionens rapport, der er baseret på en udtalelse fra den videnskabelige
veterinærkomité, fremgår det, at der kan fastsættes normer på ovennævnte områder for
visse dyrearter på grundlag af den videnskabelige viden og de erfaringer, der er gjort;
nogle medlemsstater har fastsat bestemmelser om transporttid, fodrings- og
vandingshyppighed, hvileperioder samt arealkrav; disse bestemmelser er i nogle tilfælde
særdeles detaljerede, og de påberåbes af enkelte medlemsstater for at begrænse
handelen med levende dyr inden for fællesskabet; det er nødvendigt, at personer, der
medvirker ved transport af dyr, kan henholde sig til klart fastlagte kriterier, så de kan
udføre deres arbejde i hele fællesskabet, uden at de kommer i konflikt med indbyrdes
afvigende nationale bestemmelser;
for at fjerne de tekniske hindringer for handelen med levende dyr, og for at de
pågældende markedsordninger kan fungere efter hensigten, samtidig med at de
pågældende dyr sikres tilfredsstillende beskyttelse, bør der med henblik på det indre
                                           - 6 -
marked foretages ændringer i direktiv 91/628/eøf for at harmonisere køretid, fodrings-
og vandingshyppighed, hvileperioder samt arealkrav, for så vidt angår bestemte
dyrearter;
medlemsstaterne bør desuden bemyndiges til at fastsætte strengere betingelser med
hensyn til varigheden af transport af slagtedyr, der foretages udelukkende fra et
afrejsested til et bestemmelsessted, der begge er beliggende på den pågældende
medlemsstats eget område".
artikel 3, stk. 1, litra aa) i direktiv 91/628/eøf som ændret ved direktiv 95/29/ef
bestemmer følgende:
"medlemsstaterne drager omsorg for,
...
aa)    - at arealkravene (lastetætheden) mindst er i overensstemmelse med tallene i
       bilagets kapitel vi for de dyr og de transportmidler, der omhandles i dette kapitel
       - at køretiden og hvileperioderne samt fodrings- og vandingshyppigheden for
       visse typer dyr med forbehold af bestemmelserne i forordning (eøf) nr. 3820/85,
       er i overensstemmelse med dem, der er fastsat i bilagets kapitel vii for de dyr, der
       omhandles i det pågældende kapitel."
artikel 5, punkt a, nr. 1, litra c) i direktiv 91/628/eøf som ændret ved direktiv
95/29/ef er sålydende:
       "a. medlemsstaterne drager omsorg for,
         1) at enhver transportvirksomhed
         c) ved transport af dyr som omhandlet i dette direktiv benytter transportmidler,
              der gør det muligt at overholde fællesskabsbestemmelserne om dyrs velfærd
              under transport, navnlig kravene i bilaget og de krav, der skal fastsættes i
              henhold til artikel 13, stk. 1".
i bilaget til direktiv 91/628/eøf som ændret ved artikel 1, punkt 13, i direktiv 95/29/ef
er der i kapitel 1, afsnit a, punkt 2, anført følgende om kravene til transportmidlers og
containeres indretning og indvendige etagehøjde:
       ”...
       a)     dyrene skal have tilstrækkelig plads til, at de kan stå op i deres naturlige
              stilling, og der skal om fornødent opsættes skillevægge, der beskytter dem
              imod transportmidlets bevægelser. medmindre særlige forhold i forbindelse
              med dyrenes beskyttelse taler herimod, skal de have plads til at ligge ned.
       a)     transportmidler og containere skal være konstrueret og kunne håndteres på
              en sådan måde, at dyrene beskyttes mod barske vejrforhold og væsentlige
              klimatiske forandringer. ventilation og luftmængde skal afpasses efter
                                         - 7 -
             transportforholdene og efter den dyreart, der transporteres. der skal i det
             rum, hvor dyrene opholder sig, og på alle niveauer i dette, være så meget
             plads, at der er mulighed for god ventilation oven over dyrene, når de står
             op i normal stilling, og deres naturlige bevægelser under ingen
             omstændigheder hindres.
      b)     transportmidler og containere skal være lette at rengøre, være indrettet
             således, at dyrene ikke kan slippe ud, være konstrueret på en sådan måde, at
             dyrene ikke kommer til skade eller påføres unødige lidelser og være udstyret
             på en sådan måde, at dyrenes sikkerhed tilgodeses. containere til transport
             af dyr skal være mærket med et symbol, der angiver tilstedeværelsen af
             levende dyr, og med et tegn, der viser, hvilken retning dyrene er anbragt i.
             de skal muliggøre tilsyn med og pasning af dyrene, og anbringes således, at
             ventilation ikke hæmmes. containernes top skal altid vende opad under
             transport og ved håndtering, og de må ikke udsættes for hårde stød eller
             rystelser.
      ... "
i kapitel vi, punkt 47, d) svin i bilaget til direktiv 91/628/eøf som ændret ved
direktiv 95/29/ef er anført følgende:
      "transport med jernbane eller lastbil
      alle svinene skal som minimum kunne ligge ned og stå op i deres naturlige
      stilling.
      for at disse minimumskrav kan opfyldes, bør lastetætheden for svin på ca. 100 kg
      under transport ikke overstige 235 kg/m2.
      det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til
      svinenes race, størrelse og fysiske tilstand; arealet kan også øges med indtil 20 %
      på grund af vejrforholdene og forsendelsens varighed.
      ..."
af bilagets kapitel vii, punkt 48 om vandings- og fodringshyppighed og
forsendelsestider og hvileperioder fremgår følgende:
" ...
      2.     forsendelsestiden må for de i punkt 1 omhandlede dyrearter ikke overstige
             otte timer.
      3.     den maksimale forsendelsestid i punkt 2 kan forlænges, når transportmidlet
             opfylder supplerende krav:
             ...
             - chaufføren har direkte adgang til dyrene
                                          - 8 -
             - der er mulighed for tilstrækkelig ventilation, som kan afpasses efter
                 temperaturen (indendørs og udendørs)
       ...”
af bilaget til rådets forordning nr. 411/98/ef af 16. februar 1998 om supplerende
normer vedrørende dyrebeskyttelse for lastbiler, der benyttes til befordring af dyr ved
over otte timers transporttid fremgår følgende:
       "...
       3.                adgang
             de lastbiler, der benyttes til befordringen, skal være indrettet, så der til
             enhver tid er direkte adgang til samtlige dyr, der transporteres, for at de kan
             tilses og gives den nødvendige pasning, herunder især fodring og vanding.
       ..."
ved rådets forordning nr. 01/2005/ef af 22. december 2004 er der indført detaljerede
regler om beskyttelse af dyr ved transport. forordningen finder anvendelse fra den 5.
januar 2007.
3.     de danske regler om beskyttelse af dyr under transport
justitsministeriet indførte ved bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005 om ændring af
bekendtgørelse om beskyttelse af dyr under transport og bekendtgørelse nr. 735 af 13.
juli 2005 om ændring af bekendtgørelse om transport af dyr nye regler for blandt andet
transport af svin.
ændringsbekendtgørelsen om beskyttelse af dyr under transport trådte i kraft den 15.
august 2005, jf. § 2, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005. dog trådte en række
regler om arealkrav i bilag 2 til bekendtgørelsen først i kraft den 15. august 2006, jf. § 2,
stk. 2.
3.1. reglerne om indvendig højde og inspektionshøjde
ved § 1, punkt 6 i ændringsbekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005 blev der indsat en ny
§ 6a i bekendtgørelse om beskyttelse af dyr under transport med følgende indhold:
       "§ 6 a. ved transport af svin på 40 kg og derover skal den indvendige højde
             mellem hver etage - målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt
             i loftet (f.eks. undersiden af eventuelle tværbjælker eller stivere) - mindst
             opfylde følgende krav under kørsel:
                                            svin
       gennemsnitsvægt i         indvendig højde ved           indvendig højde ved
       kg                        anvendelse af et              anvendelse af andet
                                 mekanisk                      ventilationssystem
                                            - 9 -
                                 ventilationssystem
                   ...
                  100                         92 cm                         107 cm
                   ...
       stk. 2. hvis de transporterede dyr har en vægt mellem de angivne intervaller,
beregnes den indvendige højde som en minimumsværdi ved lineær interpolation. hvis
de transporterede dyr har en vægt, der er højere end 230 kg beregnes den indvendige
højde som en minimumsværdi ved lineær ekstrapolation.
       stk. 3. det mekaniske ventilationssystem skal sikre tilstrækkelig og jævnt fordelt
ventilation med en nominel ventilationskapacitet på mindst 61 m3/t pr. 100 kg svin. når
den samlede forsendelsestid for svin på 40 kg og derover overstiger otte timer, skal
reglerne i bilag 3, afsnit a, pkt. 2, tillige være opfyldt i det omfang, der anvendes et
mekanisk ventilationssystem.
       stk. 4. der skal til enhver tid i det rum, hvor svinene opholder sig og på alle
niveauer i dette, være så meget plads, at der er mulighed for god ventilation oven over
svinene, når de står i normal stilling, og deres naturlige bevægelser må under ingen
omstændigheder hindres.
       stk. 5. når den samlede forsendelsestid for svin på 40 kg og derover overstiger
otte timer, skal der anvendes transportmidler, der - eksempelvis i kraft af hævbart tag
kombineret med mobile etager eller tilsvarende konstruktion - til enhver tid sikrer, at der
kan etableres en indvendig inspektionshøjde på mindst 140 cm for hver etage - målt fra
det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet (f.eks. undersiden af eventuelle
tværbjælker eller stivere). ved etablering af den indvendige inspektionshøjde på 140
cm, skal der ved transport af dyr i flere etager, fortsat mindst være den i stk. 1 nævnte
indvendige højde på de øvrige etager."
ved § 3 i bekendtgørelse nr. 734 om ændring af bekendtgørelse om beskyttelse af dyr
under transport blev der indsat følgende overgangsbestemmelse:
                                               "§ 3
       stk. 1. for varebiler, lastbiler og påhængs- og sættevogne m.v., der er registreret
første gang senest den 15. august 2005, kan transportørerne vælge indtil den 15. august
2010 ved transporter af mere end otte timers varighed at transportere svin på 40 kg og
derover efter følgende regler:
ved transport af svin på 40 kg og derover skal den indvendige højde mellem hver etage
– målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet (f.eks. undersiden af
eventuelle tværbjælker eller stivere) – mindst opfylde følgende krav under kørsel:
                                         svin
   gennemsnitsvægt i kg        indvendig højde ved             indvendig højde ved
                               anvendelse af et mekanisk       anvendelse af andet
                               ventilationssystem              ventilationssystem
              svin over 40               100 cm                         107 cm
              kg til og med
                                          - 10 -
             110 kg
             svin over                  110 cm                         118 cm
             110 kg til og
             med
             150 kg
             svin over                  112 cm                         127 cm
             150 kg til og
             med
             230 kg
             svin over                  > 112 cm                       > 127 cm
             230 kg
       stk. 2. det mekaniske ventilationssystem skal sikre tilstrækkelig og jævnt fordelt
   ventilation med en nominel ventilationskapacitet på mindst 61 m³/t pr. 100 kg svin.
       stk. 3. der skal til enhver tid i det rum, hvor dyrene opholder sig og på alle
   niveauer i dette, være så meget plads, at der er mulighed for god ventilation oven
   over dyrene, når de står i normal stilling, og deres naturlige bevægelser må under
   ingen omstændigheder hindres.
       stk. 4. i perioden indtil de i § 2, stk. 2, nævnte arealkrav finder anvendelse, skal
   der ved transport af svin ved en indvendig højde på 100 cm være mindst 0,42 m² pr.
   100 kg svin.”
3.2   reglerne om lastetæthed
for så vidt angår krav til lastetæthed fremgår følgende af bilag 1 til bekendtgørelse nr.
734 af 13. juli 2005. (bilaget indsættes ved ændringsbekendtgørelsen som bilag 2 til
bekendtgørelse nr. 201 af 16. april 1993 om beskyttelse af dyr under transport med
senere ændringer):
       "d. svin
      transport med jernbane eller lastbil inkl. påhængskøretøj
       1. transporter af under otte timers varighed:
                  levende vægt (kg)                  areal (m2) pr. dyr
                  25                                 0,17
                  50                                 0,26
                  75                                 0,33
                  100                                0,42
                  200                                0,70
                  250 eller mere                     0,80
        det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn
        til dyrenes race, størrelse samt fysiske tilstand. det kan også være nødvendigt at
        øge arealet med indtil 20 pct. på grund af vejrforholdene og forsendelsens
        varighed.
                                             - 11 -
            2. transporter af over otte timers varighed:
                      levende vægt (kg)                 areal (m2) pr. dyr
                      25                                0,20
                      50                                0,31
                      75                                0,39
                      100                               0,50
                      200                               0,84
                      250 eller mere                    0,96"
3.3 baggrunden for de danske regler
    ved bekendtgørelse nr. 201 af 16. april 1993 om beskyttelse af dyr under transport som
    ændret ved bekendtgørelse nr. 810 af 29. oktober 1997 blev rådets direktiver 91/628
    eøf og 95/29 ef gennemført i dansk ret.
    den 11. marts 2002 vedtog den videnskabelige komité for dyrs sundhed og velfærd,
    nedsat ved kommissionens afgørelse af 23. juli 1997 om oprettelse af videnskabelige
    komitéer inden for forbrugsvirksomhed og levnedsmiddelsikkerhed, en rapport om
    ”dyrs velfærd under transporter (oplysninger om heste, grise, får og kvæg)”. af punkt
    4.1. i rapporten (side 21) fremgår følgende vedrørende adgang til inspektion af dyr, der
    transporteres:
           "for cattle, sheep, pigs and horses, inspection facilities are needed for the person
           on the vehicle who is responsible for the animals. it is often possible to check
           each individual transported horse inside the vehicle without danger to the person
           inspecting or undue disturbance to the animals. however, other animals, such as
           adult cattle in groups, cannot be inspected from inside the vehicle without danger
           to the person inspecting. in this case, external inspection facilities which allow
           each individual to be seen are necessary. inspection of sheep and pigs will
           normally be adequately done from outside provided that every individual can be
           seen. if inspection from inside the vehicle is required, the height of the deck must
           be sufficient for effective inspection."
    videre fremgår følgende af punkt 12.1.5 (side 95):
           "all animals on a livestock transport vehicle should be inspected by the person
           responsible for them to ascertain whether they continue to be fit for transport, no
           later than eight hours after travel commences. after this time, there should be
           inspection at the intervals legally required for driver's rest, i.e. once every 4.5
           hours. if the individual animals cannot be inspected, travel should be limited to
           eight hours. inspection necessitates adequate access to each individual and the
           possibility to take appropriate remedial action. adequate inspection is not possible
           where: there are deck ceilings lower than 1.4 m, animals which can be obscured
           behind other individuals or animals in crates, so journeys longer than eight hours
           should not be permitted in these circumstances."
    af rapportens executive summary side 103, næstsidste afsnit, fremgår:
                                        - 12 -
      ”since inspection of animals requires that every individual can be properly
      checked and this is not possible in some cases, for example where animals are in
      crates or where deck ceilings are 1.4 m or lower, in these cases the journey
      duration should not be longer than the eight hours after which inspection should
      be carried out...”
i punkt 7.3.1 i rapporten er anført følgende vedrørende lastetætheden for svin (side 42,
nederst og side 43 øverst samt side 45, sidste afsnit):
      "the provision of adequate space allowances during pig transport involves giving
      pigs sufficient space to carry out necessary functions, such as resting, drinking
      and feeding. this means that appropriate stocking densities will be dependent on
      the journey length and whether resting, watering and feeding are necessary...
      ...
      ... hence a space allowance according to the formula a = 0.0192 w 0.67 m2
      (where a is space allowance in m2 and w is body weight in kg) is appropriate for
      transport during which no food and water provision occurs. this would provide
      0.42m2 per 100 kg pig. careful driving and management which minimises
      fighting are both important. it is not appropriate to attempt to compensate for bad
      practice in these respects by increasing stocking density, even on short journeys."
i en beretning fra folketingets retsudvalg af 31. maj 2002 om transport af dyr hedder
det blandt andet:
      "udvalget konstaterer, at der har været udtrykt ønske om at indhente
      kommissionens vurdering af, i hvilket omfang danmark kan indføre skærpede
      krav til transport af dansk opdrættede dyr fra danmark til andre eu-lande eller
      tredjelande inden for rammerne af rådets direktiv 91/628/eøf om beskyttelse af
      dyr under transport, som ændret ved direktiv 95/29/ef. det gælder eksempelvis i
      relation til en kortere maksimal transporttid for slagtedyr og dyr til opfedning og i
      relation til skærpede arealkrav, så alle dyr får mulighed for at ligge ned samtidig
      og hvile om bord på transportmidlet. udvalget har noteret sig, at justitsministeren
      på den baggrund har rettet henvendelse til kommissionen herom. såfremt
      kommissionen besvarer denne henvendelse positivt, ønsker udvalget, at
      regeringen kommer med forslag til nye nationale regler inden udgangen af
      indeværende år om kortere maksimale transporttider for slagtedyr i
      overensstemmelse med det ... under afsnit ii anførte og om skærpede arealkrav,
      der går videre end de ... under afsnit i anførte."
om de danske regler udtalte retsudvalget følgende i beretningen:
      " ...
          •     indvendige mål
      dyrene skal kunne stå naturligt oprejst, og der skal være plads til, at de kan rejse
      hovedet. der skal være tilstrækkelig luft over ryggen på dyrene for at sikre
      ordentlige ventilationsforhold. den indvendige højde har også betydning for
      muligheden for at tilse dyrene undervejs. (eu-rapporten om transport fra 2002
                                         - 13 -
       anfører, at fornøden inspektion forudsætter en indvendig højde på 1,40 m). ved en
       skærpelse af den administrative praksis i overensstemmelse hermed vil det
       fremover kun være tilladt at transportere svin i 2 dæk og kreaturer (dog ikke
       kalve) i 1 dæk i over 8 timer.
       ..."
i et brev af 14. oktober 2002 til danmarks faste repræsentant ved den europæiske
union gav kommissionen udtryk for, at direktiv 91/628/eøf ikke er konciperet som et
direktiv med minimumsstandarder sådan som f.eks. nogle andre direktiver om
dyrebeskyttelse, f.eks. de direktiver der omhandler æglæggende høner, kalve og svin.
videre gav kommissionen udtryk for, at direktivets artikel 3, stk. 3, giver
medlemsstaterne tilladelse til at anvende nationale bestemmelser for transporter af visse
typer dyr, når der ikke er vedtaget fællesskabsbestemmelser herfor, men at dette ikke
gælder for transporttider for bl.a. svin, hvor der er fastlagt fællesskabsbestemmelser om
transporttiderne.
vedrørende arealkrav fremgår videre følgende:
       "med hensyn til arealkrav er det i artikel 3, stk. 1, litra aa, første led, fastsat, at
       medlemsstaterne skal sikre, at arealkravene (lastetætheden) mindst er i
       overensstemmelse med tallene i bilagets kapitel vi for de dyr og de
       transportmidler, der omhandles i dette kapitel. men grundet indholdet i
       betragtningerne i det ændrede direktiv, især tredje betragtning i direktiv 95/29/ef,
       mener kommissionens tjenestegrene ikke, at medlemsstaterne kan anse tallene
       vedrørende arealkravene for de arter, der er dækket, som minimumsstørrelser og
       indsætte deres egne højere tal, da dette ville kunne hindre gennemførelsen af den
       tilsigtede fjernelse af handelsbarrierer. men det skal bemærkes, at for alle de arter,
       som er dækket af kriterierne for lastetætheden, som fastsat i bilaget, kapitel vi,
       punkt 47 i det ændrede direktiv, er der fastsat en vis fleksibilitet i den tekst, der
       står umiddelbart under de relevante tabeller, f.eks. er der for kvæg, transport med
       lastbil, anført:
       "tallene kan variere afhængigt af ikke blot dyrenes vægt og størrelse, men også af
       deres fysiske tilstand, vejrforholdene og transportens sandsynlige varighed."
       det siger sig selv, at når myndighederne i medlemsstaterne ændrer
       arealkravskriterierne i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser, skal de
       gøre det på en ikke-diskriminerende måde og kun acceptere ændringer på
       grundlag af de faktorer, der er omtalt i de relevante bestemmelser."
efter yderligere tilkendegivelser fra kommissionen om graden af harmonisering i det
nævnte direktiv om beskyttelse af dyr under transport måtte det konkluderes, at
direktivet er udtryk for en total eller fuldstændig harmonisering af reglerne om transport
af dyr i eu.
i en beretning fra folketingets retsudvalg af 19. december 2002 om regeringens
opfyldelse af retsudvalgets beretning af 31. maj 2002 blev bl.a. følgende angivet:
                                                 - 14 -
       " ... udvalgets beretning af 31. maj 2002 angiver det som mål at gøre det mere
       besværligt og omkostningsfuldt at opfylde transportkravene for derigennem
       indirekte at reducere antallet af dyr, der transporteres langt til slagtning."
justitsministeriet sendte ved brev af 30. november 2004 et nyt udkast til ændring af
bekendtgørelse nr. 201 af 16. april 1993 med senere ændringer i høring. udkastet
indeholdt blandt andet en bestemmelse om etablering af en indvendig inspektionshøjde
på 140 cm og en bestemmelse om forøgelse af lastekravene med cirka 20 % ved
transporter over otte timers varighed.
3.4    notifikation af de danske regler
justitsministeriet vurderede, at udkastet til ændring af den tidligere bekendtgørelse
indeholdt forslag til regler, som måtte opfattes som tekniske forskrifter, der skal
notificeres over for kommissionen i henhold til europa-parlamentets og rådets direktiv
98/34/ef af 22. juni 1998 med senere ændringer om en informationsprocedure med
hensyn til tekniske standarder og forskrifter. på den baggrund foretog danmark
notifikation af udkastet til de nye bekendtgørelser over for kommissionen i december
2004.
stand still perioden for denne notifikation udløb den 21. marts 2005. kommissionen
afgav en udførlig udtalelse den 21. marts 2005 og forlængede samtidig stand still
perioden i yderligere tre måneder til den 21. juni 2005.
i kommissionens udførlige udtalelse er det bl.a. anført:
       "kommissionen henleder opmærksomheden på den kendsgerning, at den
       notificerede tekst ikke er i overensstemmelse med direktiv 91/628/eøf om
       beskyttelse af dyr under transport.
       ...
       direktivet, som ændret ved direktiv 95/29/ef, er ikke, modsat andre direktiver om
       dyrebeskyttelse, f.eks. direktiverne om æglæggende høner, kalve og svin, udfærdiget som et
       direktiv, der fastlægger mindstekrav.
       dette fremgår tydeligt i betragtning 3 og 4 i direktiv 95/29/ef. betragtning 3 bestemmer således,
       at "nogle medlemsstater har fastsat bestemmelser om transporttid, fodrings- og
       vandingshyppighed, hvileperioder samt arealkrav; disse bestemmelser er i nogle tilfælde særdeles
       detaljerede, og de påberåbes af enkelte medlemsstater for at begrænse handelen med levende dyr
       inden for fællesskabet; det er nødvendigt, at personer, der medvirker ved transport af dyr, kan
       henholde sig til klart fastlagte kriterier, så de kan udføre deres arbejde i hele fællesskabet, uden at
       de kommer i konflikt med indbyrdes afvigende nationale bestemmelser". betragtning 4 bestemmer
       følgende: "for at fjerne de tekniske hindringer for handelen med levende dyr, og for at de
       pågældende markedsordninger kan fungere efter hensigten, samtidig med at de pågældende dyr
       sikres tilfredsstillende beskyttelse, bør der med henblik på det indre marked foretages ændringer i
       direktiv 91/628/e0f for at harmonisere køretid, fodrings- og vandingshyppighed,
       hvileperioder samt arealkrav, for så vidt angår bestemte dyrearter."
       dette er blevet bekræftet af de europæiske fællesskabers domstol, der har udtalt
       (jf. domstolens dom af 11. maj 1999, sag c-350/97, ecr 1999, side i02921), at
                                                - 15 -
spørgsmålet om arealkrav er et af de forhold, der påtænkes harmoniseret gennem
direktiv 95/29/ef, som ændrer direktiv 91/628/eøf.
derfor er det principielt i henhold til direktiv 91/628/eøf, som ændret ved
direktiv 95/29/ef, ikke muligt for medlemsstaterne at indføre strengere standarder
end de af direktivet forudsatte, uanset om sådanne vedrører køretid eller
pladsforhold. de i direktivet fastlagte arealer skal gennemføres i medlemsstaterne,
der ikke kan stille krav om større pladsforhold eller vælge et andet fastsat areal,
selvom dette måtte ligge inden for de i direktivet fastsatte marginer.
den notificerede tekst træffer imidlertid strengere forholdsregler. i bilag 2
fastsættes forskellige pladsarealer for rejser der er henholdsvis længere og kortere
end otte timer. direktivet indeholder ingen bestemmelser om en sådan
differentiering for så vidt angår arealkrav.
visse af de i den notificerede tekst angivne arealkrav for forsendelsestider, der
overstiger otte timer, afviger fra kravene i direktiv 95/29/ef. dette gælder især
større arealer til voksne heste, ponyer, føl og meget tungt kvæg (bilag 2, afsnit a
og 9) ved transport med jernbane og lastvogn. hvad angår kvægtransporter med
jernbane eller lastvogn, der varer over otte timer, fastsætter den notificerede tekst
dimensionerne for areal i m2 pr. dyr, hvorimod direktivet fastlægger bestemte
arealintervaller (bilag 2, kapitel b), hvad angår transport af får og geder med
jernbane og lastvogn, hvor transporten overstiger otte timer, fastsætter den
notificerede tekst ligeledes bestemte arealkrav, hvor direktivet fastlægger
arealintervaller, eller der stilles strengere krav end i direktivet (bilag 2, afsnit c).
den notificerede tekst er derfor ikke i overensstemmelse med direktiv
91/628/eøf.
i den forbindelse ønsker kommissionen at understrege, at forordning (ef) nr,
1/2005 om beskyttelse af dyr under transport og tilsvarende, som ændrer
direktiverne 64/432/eøf og 93/119/ef samt forordning (ef) nr. 1255/97, der
træder i kraft den 5. januar 2007, indeholder i bilag i, kapitel vii, bestemmelser
om arealkrav i dyretransporter. disse bestemmelser minder meget om
bestemmelserne i direktiv 91/628/eøf, som ændret ved direktiv 95/29/ef. ifølge
forordningens artikel 1, stk. 3, har medlemsstaterne imidlertid mulighed for at
træffe strengere nationale forholdsregler med henblik på at forbedre dyrevelfærd
under transporter, der udelukkende foregår inden for den pågældende
medlemsstats territorium. i henhold til forordningen kan de danske myndigheder
derfor stille strengere krav til areal men udelukkende for transporter, der foregår
inden for danmarks grænser. de danske myndigheder opfordres derfor til at
redegøre for, i hvilken udstrækning den notificerede tekst udelukkende gælder for
sådanne transporter.
...
af denne grund kan kommissionen i nærværende udførlige udtalelse afgivet henhold til direktiv 98/34/ef, artikel 9.2,
konkludere, at det pågældende lovforslag er i strid med bestemmelserne i direktiv 91/628/ef, ændret ved direktiv
95/29/eøf, såfremt dette vedtages uden behørig hensyntagen til ovenstående bemærkninger.
...”
                                        - 16 -
justitsministeriet fremsendte den 22. juni 2005 sine bemærkninger til den udførlige
udtalelse til kommissionen, og i forlængelse heraf blev der den 1. juli 2005 afholdt et
møde mellem justitsministeriet og kommissionen.
bekendtgørelsen med de nye regler blev udstedt den 13. juli 2005.
4.     danske svineproducenters påstande og anbringender
danske svineproducenter har under sagen nedlagt følgende påstande:
1.     justitsministeriet skal anerkende, at krav i bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005
       § 3, stk. 1, om en indvendig etagehøjde på 100 cm ved anvendelse af mekanisk
       ventilationssystem med hensyn til svin på indtil 110 kg ved transporter, som
       overstiger 8 timers varighed, er ulovligt.
2.     justitsministeriet skal anerkende, at kravet i bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli
       2005 om etablering af indvendig etagehøjde på 140 cm ved transporter af svin på
       40 kg eller derover af over otte timers varighed er ulovligt.
3.     justitsministeriet skal anerkende, at de i pkt. d, svin, stk. 2, i bilag 1 til
       bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005 anførte krav til lastetæthed ved transporter
       af over otte timers varighed er ulovlige.
danske svineproducenter har gjort følgende anbringender gældende:
4.1 indledning
danske svineproducenter gør gældende, at den danske gennemførelse af direktiv
91/628/eøf som ændret ved direktiv 9/29/ef ikke er forenelig med direktiverne og
bestemmelserne i ef-traktatens artikler 28-30 og 49 samt forordning 01/2005/ef.
direktiverne har karakter af totalharmoniseringsdirektiver, jf. betragtning 3 og 4 i
præamblen til direktiv 95/29/ef og ef-domstolens dom af 11. maj 1999, præmis 26, i
sagen c-350/97 wilfried monsees mod unabhängiger verwaltungssenat für kärnten.
direktiverne er resultatet af en afvejning mellem dyreværnshensyn og hensynet til, at
den fælles markedsordning for handel med og transport af dyr kan fungere efter
hensigten.
undtagelsesbestemmelsen i kapitel vii, punkt 9, i bilaget til direktiverne med hensyn til
”rent nationale” transporter viser, at der ikke kan fastsættes strengere bestemmelser for
grænseoverskridende transporter, end hvad der er gældende for transporter på
medlemsstatens eget område.
som følge af det anførte er videregående strengere bestemmelser om beskyttelse af dyr
som fastsat af justitsministeriet uforenelige med eu-retten. bestemmelserne er udstedt
netop med det formål at skabe uensartethed i retsanvendelsen, og dermed er såvel
hensigten som formålet med direktiverne – ensartet retsanvendelse på fællesskabets
område – bragt i fare.
                                        - 17 -
4.2 indvendig etagehøjde på 100 cm
af § 16 i bekendtgørelse nr. 208 af 17. juni 1964 om transport af dyr med senere
ændringer fremgår det, at vognkassens sider skal være 110 cm høje. justitsministeriet
fortolker dette krav således, at det også gælder indvendig etagehøjde ved transport af
svin i flere etager, idet der ved sådanne transporter fra cirka 1989 blev indført en
dispensationsmulighed til at transportere med en indvendig højde på 100 cm.
transport med 100 centimers indvendig højde er alene mulig ved transporter på
anhængere, idet en forvogn ikke kan bringes til en højde, som ikke overstiger den
lovpligtige maksimumshøjde. ved transporter på en sættevogn er 100 centimeters
indvendig højde ikke mulig at etablere. for at kunne foretage transporter i 3 etager kan
et fikseret krav til etagehøjden ikke overstige 94 cm.
justitsministeriet skærpede med virkning fra den 1. januar 2004 dispensationspraksis,
idet dispensation bl.a. blev gjort betinget af, at den samlede forsendelsestid ikke
oversteg 8 timer.
kravet umuliggjorde reelt eksport af levende dyr fra danmark, hvilket førte til, at
danske eksportører og transportører for at kunne vedblive med deres erhverv var
nødsaget til at etablere sig i tyskland.
en række transportører udtog stævning mod justitsministeriet med påstand om, at såvel
110 centimers reglen som betingelsen i dispensationspraksis om maksimalt 8 timers
forsendelsestid var ulovlige. efter at ministeriet havde taget bekræftende til genmæle,
afsagde vestre landsret den 15. marts 2005 dom herom.
ved bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005 § 3, stk. 1, er kravet om 100 cm indvendig
etagehøjde, som siden 1989 reelt har været retstilstanden i danmark, videreført som en
overgangsbestemmelse frem til 2010.
den danske fikserede højde strider mod direktiv 91/628/eøf som ændret ved direktiv
95/29/ef, bilagets kapitel i, afsnit a, punkt 2, litra b. eu-retten er til hinder for en
ufravigelig fortolkningsregel, hvorefter der skal være en fikseret højde på eksempelvis
92, 95 eller 100 cm til loftet. direktivbestemmelsen er formuleret som en retlig standard
af en sådan karakter, at den ikke kan tilsidesættes ved at indføre en generel, fikseret og
ufravigelig regel.
en sådan ufravigelig fortolkningsregel, hvorefter etagehøjden maksimalt kan udgøre
100 cm, er konkurrenceforvridende, allerede fordi den forhindrer transporter på 6 etager
med forvogn og anhænger, henholdsvis 3 etager på sættevogne, som maksimalt kan
etablere 94 cm indvendig højde.
af kommissionens udførlige udtalelse af 21. marts 2005 side 4, 2. afsnit, fremgår det, at
direktiv 91/628/eøf med senere ændringer skal forstås således, at det udtømmende gør
op med de restriktioner, som kan påføres medlemsstaternes samhandel for så vidt angår
svin, herunder for så vidt angår etagehøjde, med henblik på at forlænge transporttiden
fra 8 til 24 timer.
                                        - 18 -
justitsministeriet slettede derfor det udtrykkelige forbud mod transport af søer i 3
etager, som var medtaget i udkast til bekendtgørelse, men de gennemførte regler
indeholder på baggrund af vægtkravene reelt stadig et forbud.
4.3 indvendig etagehøjde på 140 cm (inspektionshøjde)
kravet i bekendtgørelse nr. 201 af 16. juni 1993 som ændret ved bekendtgørelse nr. 734
af 13. juli 2005 § 6a, stk. 5, om etablering af indvendig inspektionshøjde på 140 cm er
uforenelig med en direktivkonsistent gennemførelse af direktiv 91/628/eøf som ændret
ved direktiv 95/29 ef.
kravet er hverken omtalt i eller forudsat i direktivet eller i forordning 01/2005/ef.
kravet er heller ikke indgået i de anbefalinger, som kommissionen i en rapport af 6.
december 2000 er kommet med om medlemsstaternes erfaringer efter gennemførelsen
af direktivet om beskyttelse af dyr under transport.
der vil næppe nogensinde finde inspektion sted i køretøjer med slumrende/sovende
levende svin. inspektionen vil medføre, at dyrene klumpes sammen som følge af
opskræmthed. det er ikke beskrevet, hvordan inspektion skal finde sted, herunder om
den faktisk forudsættes at foregå inde i køretøjet. kravet om indvendig inspektionshøjde
vil medføre investeringer på flere hundrede tusinde danske kroner pr. køretøj.
der kan af de samme eu-retlige grunde, som er gengivet under punkt 4.2. og 4.4, ikke
indføres krav i national ret om en etagehøjde/inspektionshøjde på 140 cm.
4.4 lastetæthed
af bilaget kapitel vi, punkt 47, fremgår de harmoniserede regler om lastetæthed.
direktivet forudsætter, at en forøgelse af lastetætheden konkret vurderes nødvendig af
hensyn til transportens varighed og vejrforholdende.
for så vidt angår transporter af længere varighed end 8 timer, det vil sige ved
grænseoverskridende transporter, er fleksibiliteten fjernet ved den danske
gennemførelse. ved sådanne transporter kræves generelt – det vil sige uanset
vejrforhold og transportens længde – tillagt 20 % ekstra plads, således at lastetætheden
ikke under nogen omstændigheder må overstige 200 kg/m2 svarende til 0,50 m2 pr. dyr
i strid med direktivets angivelse af 235 kg/m2, henholdsvis 0,42 m2 pr. dyr.
transporter, som ikke overholder disse supplerende lastekrav, er forbudt på dansk
område. det er således en betingelse for at kunne fortsætte transporten ud over 8 timer,
at der er etableret 20 % mere plads end ved indenlandske transporter.
ved direktivet er der fastsat de foranstaltninger, som er nødvendige efter en
interesseafvejning mellem dyreværnshensyn og hensynet til markedsordningens
tilfredsstillende funktion, og som derfor kræves for at forlænge transporttiden fra 8 til
24 timer. direktivets fastsættelse af supplerende krav er udtømmende, og det er derfor
ikke muligt for medlemsstaterne at indføre yderligere strengere foranstaltninger og krav
som betingelse for at forlænge transporttiden fra 8 til 24 timer.
                                        - 19 -
sådanne nationale foranstaltninger er ikke forenelige med direktivet og udgør følgelig
handelshindringer i strid med eu-retten. de supplerende krav er heller ikke nødvendige
for at nå det med direktivet tilsigtede krav om beskyttelse af dyr under transport, jf.
præmis 30 i ef-domstolens dom i sagen c-350/1997, wilfried monsees.
de direkte konsekvenser af bestemmelsen er udgifter for branchen på cirka 5,5, mio.
euro, idet der heri ikke er indregnet bl.a. tabte markedsandele på det største
eksportmarked, tyskland. opgørelsen skal ses i lyset af, at antallet af dyretransporter
ved transport af 4-5 mio. dyr årligt skal fordeles på 20 % flere transporter.
kommissionen konkluderer i sin udtalelse af 21. marts 2005, at de danske særregler
strider mod eu-retten. trods denne udtalelse har justitsministeriet med enkelte, mindre
væsentlige ændringer fastholdt de notificerede regler, herunder de diskriminerende
arealkrav.
forordning 01/2005/ef er for så vidt angår kravene til lastetæthed stort set enslydende
med indholdet af direktiv 91/628/eøf som ændret ved direktiv 95/29/ef. ved at
indføre divergerende bestemmelser har justitsministeriet bragt formålet med såvel
harmoniseringsdirektivet som forordningen - ensartet retsanvendelse på fællesskabets
område - i fare.
det gøres i denne forbindelse gældende, at en medlemsstat – efter vedtagelsen af en
forordning, men inden gennemførelsesfristens udløb – ligesom med hensyn til direktiver
– er afskåret fra at indføre regler, som bringer formålet med forordningen i fare. dette
må i særdeleshed gælde i forhold til forordning 01/2005/ef, der indeholder særegne
ikrafttrædelsesbestemmelser, jf. artikel 37.
de danske regler adskiller sig væsentligt fra direktivets og reducerer ikke-danske
handlende og transportørers mulighed for at konkurrere på dansk område, ligesom de
fordyrer og besværliggør f.eks. tyske slagtesvineproducenters og slagteriers indkøb fra
danske producenter af svin.
fællesskabslovgiver har med indførelse af forordning 01/2005/ef gentaget de omstridte
bestemmelser, hvilket viser, at bestemmelserne kan og (skal) anvendes umiddelbart i
medlemsstaterne.
direktiv 91/628/eøf som ændret ved direktiv 95/29/ef er gennemført regelret i de
øvrige medlemsstater, idet det bemærkes, at danmark var det eneste land, som stemte
mod vedtagelsen af rådsforordning 01/2005/ef, og at justitsministeriet valgte kort tid
efter forordningens vedtagelse at sende sine egne fra direktivet og forordningen
afvigende regler i høring og senere til notifikation.
5.     justitsministeriets påstand og anbringender
justitsministeriet har over for danske svineproducenters påstande 1-3 nedlagt påstand
om frifindelse.
justitsministeriet har gjort følgende anbringender gældende til støtte for
frifindelsespåstanden:
                                         - 20 -
5.1 indvendig højde
før ændringen af bekendtgørelsen om beskyttelse af dyr under transport og
bekendtgørelsen om transport af dyr ved henholdsvis bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli
2005 og bekendtgørelse nr. 735 af 13. juli 2005 – på tidspunktet for udtagelse af
stævning – var retsstillingen følgende:
i følge § 11, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 567 af 24. juni 1992 om køretøjers største
bredde, længde, højde, vægt og akseltryk med senere ændringer må et køretøj hverken i
belæsset eller ubelæsset stand have en større højde end 4 meter.
af § 6, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 201 af 16. april 1993 om beskyttelse af dyr under
transport med senere ændringer fremgår det, at dyr skal have tilstrækkelig plads til, at
de kan stå op i deres naturlige stilling.
videre fremgår det af § 22 i samme bekendtgørelse, at et dansk indregistreret
motorkøretøj og påhængs- eller sættevogn hertil, der anvendes til transport af dyr her i
landet, skal godkendes i det omfang, det kræves efter reglerne i bekendtgørelse nr. 208
af 17. juni 1964 om transport af dyr med senere ændringer.
det fremgår af § 15, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 208 af 17. juni 1964 om transport af dyr
med senere ændringer, at motorkøretøjer og påhængs- eller sættevogn hertil, der
anvendes til bl.a. transport af svin på 40 kg og derover, skal godkendes af en af
justitsministeriets bilinspektører (nu en godkendt synsvirksomhed) medmindre køretøjet
kun anvendes til transport af dyr til eller fra egen bedrift. godkendelsen må kun
meddeles, når køretøjet opfylder de krav, der er fastsat i bekendtgørelsens §§ 16 til 24.
af § 16, stk. 1, i samme bekendtgørelse fremgår det, at ved transport af bl.a. svin i
motorkøretøjer skal vognkassens sider have en højde af mindst 110 cm.
gældende ret var derfor, at ved transport af svin i motorkøretøjer skulle vognkassens
sider have en højde af mindst 110 cm, men at der kunne opnås dispensation til at
transportere slagtesvin på omkring 100 kg med en indvendig transporthøjde på 100 cm
pr. etage, hvis nærmere angivne krav til ventilation m.v. var opfyldt.
justitsministeriet indførte ved bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005 om ændring af
bekendtgørelse om beskyttelse af dyr under transport og bekendtgørelse nr. 735 af 13.
juli 2005 om ændring af bekendtgørelse om transport af dyr nye regler om indvendig
etagehøjde ved transport af slagtesvin.
med hensyn til overgangsbestemmelsen i § 3, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 734 bemærkes,
at der er tale om en ordning, som transportøren i overgangsperioden kan vælge at
anvende i stedet for de nye regler i § 1.
da der således ikke er tale om regler, som sagsøger har pligt til at følge, gøres det
gældende, at sagsøger ikke længere har en konkret og aktuel retlig interesse i en
stillingtagen til den nedlagte påstand.
5.2 indvendig inspektionshøjde
                                         - 21 -
justitsministeriet gør gældende, at implementeringen af rådets direktiv 91/628/eøf om
beskyttelse af dyr under transport som ændret ved rådets direktiv 95/29/ef vedrørende
indvendig inspektionshøjde i dansk ret er foretaget inden for rammerne af direktivet
sammenholdt med den skønsbeføjelse, som tilkommer medlemsstaterne i medfør af ef-
traktatens artikel 249, hvorefter medlemsstaterne bestemmer form og midler for
gennemførelse af direktivets mål.
ved direktivets artikel 5 a, stk. 1, litra c) pålægges medlemsstaterne at drage omsorg
for, at transportvirksomheden benytter transportmidler, der gør det muligt at overholde
fællesskabsbestemmelserne om dyrs velfærd under transport, navnlig kravene i bilaget.
det fremgår af direktivets bilag, kapitel vii, punkt 48, nr. 3, 3. pind, at når dyr skal
transporteres mere end 8 timer, skal chaufføren have direkte adgang til dyrene. kravene
til den indvendige højde i transportmidlerne er ikke i øvrigt reguleret i direktivet.
det bemærkes, at der i forordning 01/2005/ef af 22. december 2004 heller ikke stilles
udtrykkelige krav til den indvendige højde i transportmidlerne, jf. bilag 1, kapitel ii,
punkt 1.1.
det er dermed overladt til de enkelte medlemsstater på fagligt og sagligt grundlag at
vedtage de nødvendige regler med henblik på at sikre, at direktivets og forordningens
krav om, at der kan ske fornøden inspektion af de transporterede dyr, opfyldes.
forordning 01/2005/ef er tillige baseret på eu's videnskabelige komité om dyrs
sundhed og velfærds rapport af 11. marts 2002, jf. 8. betragtning i forordningens
præambel. rapportens anbefalinger må derfor inddrages ved fastsættelse af de regler,
som er nødvendige for at gennemføre direktivets og forordningens krav.
det fremgår af punkt 4.1 i eu's videnskabelige komité om dyrs sundhed og velfærds
rapport af 11. marts 2002, at inspektion af svin normalt på tilstrækkelig måde kan ske
udefra, såfremt hver enkelt gris kan ses udefra. hvis inspektion inde fra køretøjet er
påkrævet, skal etagehøjden være tilstrækkelig til, at effektiv inspektion kan finde sted.
af rapportens anbefalinger fremgår det, at der bør finde inspektion sted af alle levende
dyr, der transporteres, senest 8 timer efter transportens afgang, og at den fornødne
inspektion ikke er mulig, hvis den indvendige højde i køretøjet er under 140 cm, da der
skal være adgang til hvert enkelt dyr, jf. punkt 12.1.5, rapporten side 95.
i den danske lovgivning er dette efterkommet ved, at der ved bekendtgørelse nr. 734 af
13. juli 2005 om ændring af bekendtgørelse om beskyttelse af dyr under transport som §
6a, stk. 5, er indsat en bestemmelse, hvorefter den indvendige inspektionshøjde skal
være mindst 140 cm, såfremt den samlede transporttid overstiger 8 timer.
ved indførelsen af dette krav opnås sikkerhed for, at der kan etableres den direkte
adgang, som er forudsat såvel i direktivet som i rådets forordning nr. 411/98/ef om
supplerende normer vedrørende dyrebeskyttelse for lastbiler, der benyttes til befordring
af dyr ved over otte timers transport.
                                         - 22 -
som det fremgår af rådets forordning nr. 411/98/ef er kravet om direkte adgang indsat
for at sikre, at dyrene kan inspiceres under transporter af mere end 8 timers varighed,
hvilket medvirker til at sikre beskyttelsen af dyrene under transporten.
bestemmelser om fastsættelse af indvendig inspektionshøjde må i sagens natur
fastsættes ensartet og generelt på grundlag af, at der i ethvert tilfælde skal kunne ske
inspektion af hvert enkelt dyr om fornødent ved inspektion inde i køretøjet.
kravet i § 6 a, stk. 5, om, at der skal kunne etableres en indvendig inspektionshøjde på
140 cm pr. etage, samtidig med at kravene til den indvendige højde på de øvrige etager
fortsat skal være overholdt, er således i overensstemmelse med såvel forordning nr.
411/98/ef som komitéens anbefalinger. derfor er kravet fagligt og sagligt
velbegrundet.
selv om der i nogle tilfælde måtte kunne ske inspektion af dyrene udefra, er det af
hensyn til at sikre, at fornøden inspektion i ethvert tilfælde er mulig - dvs. også når
hvert enkelt dyr ikke kan ses udefra - nødvendigt, at der kan skabes en indvendig
etagehøjde på 140 cm på hver etage i køretøjet. det er således heller ikke tilstrækkeligt
til opfyldelse af dette formål, at der foretages dyrlægekontrol ved på- og aflæsning af
svinene.
medlemsstaterne har som nævnt ovenfor i medfør af artikel 249 frihed til at bestemme
form og midler for gennemførelse af direktivets mål.
det gøres gældende, at de foranstaltninger, der fremgår af § 6 a, stk. 5, er truffet inden
for rammerne af såvel direktivet som forordning nr. 411/98/ef og forordning
01/2005/ef, da de som nævnt er i overensstemmelse med komitéens udtalelse.
det bemærkes, at kommissionen ikke i forbindelse med notifikationen af reglerne har
fremsat bemærkninger til § 6 a, stk. 5, om inspektionshøjden.
med hensyn til sagsøgerens anbringende om, at kravet i bekendtgørelsens § 6a, stk. 5, er
i strid med ef-traktatens artikler 28-30 henholdsvis artikel 49, gøres det gældende, at
disse bestemmelser dels ikke er relevante og dels ikke finder anvendelse i denne sag,
idet inspektionshøjden er reguleret i rådets direktiv 91/628/eøf som ændret ved
rådets direktiv 95/29/ef, rådets forordning nr. 411/98/ef og kommissionens, rådets
og europa-parlamentets forordning nr. 01/2005/ef.
for det tilfælde, at retten alligevel måtte finde, at inspektionshøjden ikke er reguleret i
disse retsakter, gøres det gældende, at kravet varetager det lovlige formål dyrevelfærd,
og at kravet står i rimeligt forhold til det tilsigtede formål, jf. eu's videnskabelige
komité om dyrs sundhed og dyrs velfærds rapport af 11. marts 2002. kravet er derfor
ikke i strid med ef-traktatens regler om fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser.
5.3 lastetæthed
justitsministeriet gør gældende, at implementeringen af rådets direktiv 91/628/eøf om
beskyttelse af dyr under transport som ændret ved rådets direktiv 95/29/ef, for så vidt
angår reglerne om lastetæthed, i dansk ret er foretaget inden for rammerne af direktivet
sammenholdt med den skønsbeføjelse, som tilkommer medlemsstaterne i medfør af ef-
                                          - 23 -
traktatens artikel 249, hvorefter medlemsstaterne bestemmer form og midler for
gennemførelse af direktivets mål.
rådets direktiv 91/628/eøf er udtryk for en totalharmonisering af det område, som
direktivet regulerer, men som anført af kommissionen i brevet af 14. oktober 2002 er
der for de arter, som er dækket af kriterierne for lastetætheden som fastsat i bilaget, en
vis fleksibilitet i den tekst, der står umiddelbart under de relevante tabeller. det fremgår
videre af brevet, at myndighederne kan ændre arealkravskriterierne i overensstemmelse
med de nævnte bestemmelser, hvis det sker på en ikke diskriminerende måde og
udelukkende på grundlag af de faktorer, der er omtalt i de relevante bestemmelser.
hertil kommer, at forordning 01/2005/ef er baseret på eu's videnskabelige komité om
dyrs sundhed og dyrs velfærds rapport af 11. marts 2002, jf. 8. betragtning til
forordningens præambel. rapportens anbefalinger må derfor inddrages ved fastsættelse
af de regler, som er nødvendige for at gennemføre direktivets og forordningens krav.
bestemmelsen i bilag 2, d i bekendtgørelse nr. 734 om arealkrav ved transport af svin
med jernbane eller lastbil er fastsat på grundlag af anbefalingerne i eu's videnskabelige
komité om dyrs sundhed og dyrs velfærds rapport af 11. marts 2002.
det fremgår af punkt 7.3 i eu's videnskabelige komité om dyrs sundhed og dyrs
velfærds rapport af 11. marts 2002, at svin skal have tilstrækkelig med plads til at
kunne udføre nødvendige funktioner så som at hvile, drikke og spise. kravene til
lastetætheden afhænger derfor dels af transportens varighed og dels af, om svinene har
brug for mad, drikke og hvile.
hvis svinene skal have mulighed for at ligge ned under transporten, kræver det, at der er
mindst 0,42 m2 per 100 kg svin, forudsat at dyrene ikke har brug for mad og drikke
under transporten. hvis der derimod er tale om transport af længere varighed, hvor
dyrene har behov for mad og drikke, bør der være mindst 0,60 m2 per 100 kg svin.
der er derfor et fagligt og sagligt grundlag for, at justitsministeriet under alle
omstændigheder kan fastsætte regler om, at der mindst skal være 0,50 m2 per 100 kg
ved transport af svin over 8 timer, idet der herved er taget hensyn til, at dyrene på
transporter af denne længde kan have behov for mad og drikke.
det gøres videre gældende, at det ikke kan udledes af bestemmelsen i direktivets bilag,
kapitel vi, punkt 47, d, at det er forudsat, at der skal foretages en konkret vurdering af
hver enkelt transport.
det fremgår således af direktivets artikel 3, stk. 1, litra aa), at direktivet forpligter
medlemsstaterne til at fastsætte regler, som sikrer, at arealkravene mindst er i
overensstemmelse med tallene i bilaget, kapitel vi, punkt 47, d. det er herved forudsat,
at der fastsættes generelle normer for lastetætheden.
det understøttes endvidere af brevet af 14. oktober 2002 fra kommissionen til
danmarks faste repræsentant ved den europæiske union, hvoraf det fremgår, at der
for de arter, som er dækket af kriterierne for lastetætheden i bilaget, kapitel vi, punkt
47, d, er fastsat en vis fleksibilitet, som medlemsstaterne kan operere inden for ved
                                              - 24 -
     fastsættelse af de nationale regler. det er denne fleksibilitet, som justitsministeriet har
     udnyttet ved fastsættelse af kravene til lastetæthed.
     6.    landsrettens bemærkninger
     landsretten finder det nødvendigt at forelægge præjudicielle spørgsmål for ef-
     domstolen, idet sagens udfald beror på fortolkningen af bestemmelser i rådets direktiv
     91/628/eøf om beskyttelse af dyr under transport som ændret ved rådets direktiv
     95/29/ef.
                                        t h i b e s t e m m e s:
     ef-domstolen anmodes om at besvare følgende:
           spørgsmål:
           1.    skal bestemmelserne i kapitel i, afsnit a, punkt 2, litra b, og kapitel vii pkt.
                 48, nr. 3, 3. pind i bilaget til rådets direktiv 91/628/eøf om beskyttelse af
                 dyr under transport som ændret ved rådets direktiv 95/29/ef fortolkes
                 således, at en medlemsstat ikke er berettiget til at indføre nationale
                 overgangsregler, hvorefter der ved transport af svin på 40 kg til og med 110
                 kg, hvor transporttiden overstiger otte timer, skal være en indvendig højde
                 for hver etage - målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i
                 loftet – på mindst 100 cm ved anvendelse af mekanisk ventilationssystem?
           1.    skal bestemmelserne i kapitel i, afsnit a, punkt 2, litra b, og kapitel vii,
                 punkt 48, nr. 3, 3. pind i bilaget til rådets direktiv 91/628/eøf om
                 beskyttelse af dyr under transport som ændret ved rådets direktiv 95/29/ef
                 fortolkes således, at en medlemsstat ikke er berettiget til at indføre nationale
                 regler, hvorefter der ved transport af svin på 40 kg og derover, hvor den
                 samlede forsendelsestid overstiger 8 timer, skal anvendes transportmidler,
                 der – eksempelvis i kraft af hævbart tag kombineret med mobile etager eller
                 tilsvarende konstruktion - til enhver tid sikrer, at der kan etableres en
                 indvendig inspektionshøjde på mindst 140 cm for hver etage – målt fra det
                 højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet, mens den indvendige
                 højde på de øvrige etager ved transport af dyr i flere etager fortsat mindst
                 skal være 92 cm, hvor de transporterede svin har en gennemsnitsvægt på
                 100 kg, og hvor der anvendes mekanisk ventilationssystem?
           2.    skal bestemmelserne i kapitel vi, pkt. 47, d) svin, i bilaget til rådets
                 direktiv 91/628/eøf om beskyttelse af dyr under transport som ændret ved
                 rådets direktiv 95/29/ef fortolkes således, at en medlemsstat ikke er
                 berettiget til at indføre nationale regler, hvorefter der ved transporter af
                 mere end otte timers varighed skal være mindst 0,50 m2 pr. 100 kg svin?
           ...”
ved dom af 8. maj 2008 besvarede ef-domstolen den præjudicielle forelæggelse. af dommen
– c-491/06 – fremgår blandt andet:
     ”...
                                                   dom
                                     - 25 -
1 anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af kapitel i, afsnit
  a, punkt 2, litra b), kapitel vi, punkt 47, afsnit d, og kapitel vii, punkt 48, stk. 3,
  tredje led, i bilaget til rådets direktiv 91/628/eøf af 19. november 1991 om
  beskyttelse af dyr under transport og om ændring af direktiv 90/425/eøf og
  91/496/eøf (eft l 340, s. 17), som ændret ved rådets direktiv 95/29/ef af 29.
  juni 1995 (eft l 148, s. 52, herefter »direktiv 91/628«).
2 anmodningen er indgivet under en tvist mellem brancheorganisationen danske
  svineproducenter og justitsministeriet vedrørende gennemførelsen af direktiv
  91/628 i dansk ret.
  retsforskrifter
  fællesskabsbestemmelser
  direktiv 91/628
3 tredje og fjerde betragtning til direktiv 95/29 er affattet således:
  »nogle medlemsstater har fastsat bestemmelser om transporttid, fodrings- og
  vandingshyppighed, hvileperioder samt arealkrav; disse bestemmelser er i nogle
  tilfælde særdeles detaljerede, og de påberåbes af enkelte medlemsstater for at
  begrænse handelen med levende dyr inden for fællesskabet; det er nødvendigt, at
  personer, der medvirker ved transport af dyr, kan henholde sig til klart fastlagte
  kriterier, så de kan udføre deres arbejde i hele fællesskabet, uden at de kommer i
  konflikt med indbyrdes afvigende nationale bestemmelser.
  for at fjerne de tekniske hindringer for handelen med levende dyr, og for at de
  pågældende markedsordninger kan fungere efter hensigten, samtidig med at de
  pågældende dyr sikres tilfredsstillende beskyttelse, bør der med henblik på det
  indre marked foretages ændringer i direktiv 91/628/eøf for at harmonisere
  køretid, fodrings- og vandingshyppighed, hvileperioder samt arealkrav, for så vidt
  angår bestemte dyrearter.«
4 det bestemmes i artikel 1, stk. 1, litra a), i direktiv 91/628, at direktivet finder
  anvendelse på husdyr af svinearter.
5 det bestemmes i artikel 3, stk. 1, litra aa), i direktiv 91/628, at medlemsstaterne
  drager omsorg for, at »arealkravene (lastetætheden) mindst er i overensstemmelse
  med tallene i bilagets kapitel vi for de dyr og de transportmidler, der omhandles i
  dette kapitel«, og at »køretiden og hvileperioderne samt fodrings- og
  vandingshyppigheden for visse typer dyr med forbehold af bestemmelserne i
  forordning (eøf) nr. 3820/85 […] er i overensstemmelse med dem, der er fastsat i
  bilagets kapitel vii for de dyr, der omhandles i det pågældende kapitel«.
6 i henhold til artikel 5, punkt a, nr. 1, litra c), i direktiv 91/628 skal
  medlemsstaterne drage omsorg for, at enhver transportvirksomhed ved transport af
  dyr som omhandlet i dette direktiv benytter transportmidler, der gør det muligt at
  overholde fællesskabsbestemmelserne om dyrs velfærd under transport, navnlig
  kravene i bilaget og de krav, der skal fastsættes i henhold til direktivets artikel 13,
  stk. 1.
7 kapitel i i bilaget til direktiv 91/628 indeholder bestemmelser om transport af
  bl.a. husdyr af svinearter. afsnit a, punkt 2, litra a)-c), i dette kapitel har følgende
  ordlyd:
                                        - 26 -
      »a)   dyrene skal have tilstrækkelig plads til, at de kan stå op i deres naturlige
            stilling, og der skal om fornødent opsættes skillevægge, der beskytter dem
            imod transportmidlets bevægelser. medmindre særlige forhold i forbindelse
            med dyrenes beskyttelse taler herimod, skal de have plads til at ligge ned.
      b)    transportmidler og containere skal være konstrueret og kunne håndteres på
            en sådan måde, at dyrene beskyttes mod barske vejrforhold og væsentlige
            klimatiske forandringer. ventilation og luftmængde skal afpasses efter
            transportforholdene og efter den dyreart, der transporteres.
            der skal i det rum, hvor dyrene opholder sig [herefter »rummet«], og på alle
            niveauer i dette, være så meget plads, at der er mulighed for god ventilation
            oven over dyrene, når de står op i normal stilling, og deres naturlige
            bevægelser under ingen omstændigheder hindres.
      c)    transportmidler og containere skal være lette at rengøre, være indrettet
            således, at dyrene ikke kan slippe ud, være konstrueret på en sådan måde, at
            dyrene ikke kommer til skade eller påføres unødige lidelser og være udstyret
            på en sådan måde, at dyrenes sikkerhed tilgodeses. […] de skal muliggøre
            tilsyn med og pasning af dyrene, og anbringes således, at ventilation ikke
            hæmmes. […]«
8     det bestemmes i kapitel vi, punkt 47, afsnit d, i bilaget til direktiv 91/628, at ved
      transport af svin med jernbane eller lastbil »[skal] alle svinene som minimum
      kunne ligge ned og stå op i deres naturlige stilling«, og »[f]or at disse
      minimumskrav kan opfyldes, bør lastetætheden for svin på ca. 100 kg under
      transport ikke overstige 235 kg/m²«. det bestemmes endvidere, at »[d]et kan være
      nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til svinenes race,
      størrelse og fysiske tilstand; arealet kan også øges med indtil 20% på grund af
      vejrforholdene og forsendelsens varighed«.
9     punkt 48, stk. 2 og 3, i kapitel vii i bilaget til direktiv 91/628 har følgende ordlyd:
      »2. forsendelsestiden må for de i [stk.] 1 omhandlede dyrearter ikke overstige otte
            timer.
      3.    den maksimale forsendelsestid i [stk. 2] kan forlænges, når transportmidlet
            opfylder [følgende] supplerende krav:
      […]
      –     chaufføren har direkte adgang til dyrene
      –     der er mulighed for tilstrækkelig ventilation, som kan afpasses efter
            temperaturen (indendørs og udendørs)
      […]«
10    direktiv 91/628 blev den 5. januar 2007 ophævet og erstattet af rådets forordning
      (ef) nr. 1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af dyr under transport og
      dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/eøf og
      93/119/ef samt forordning (ef) nr. 1255/97 (eut 2005 l 3, s. 1).
 forordning (ef) nr. 411/98
11    artikel 1 i rådets forordning (ef) nr. 411/98 af 16. februar 1998 om supplerende
      normer vedrørende dyrebeskyttelse, for lastbiler, der benyttes til befordring af dyr
      ved over otte timers transporttid (eft l 52, s. 8), har følgende ordlyd:
                                      - 27 -
   »når forsendelsestiden, jf. kapitel vii, [stk.] 2, i bilaget til direktiv 91/628/eøf,
   forlænges ud over otte timer, skal de lastbiler, der benyttes til befordring af hovdyr
   og kvæg, får, geder og svin i fællesskabet, opfylde de supplerende krav, som er
   anført i bilaget til nærværende forordning.«
12 i punkt 3 i bilaget til forordning nr. 411/98 er følgende fastsat:
   »adgang
   de lastbiler, der benyttes til befordringen, skal være indrettet, så der til enhver tid
   er direkte adgang til samtlige dyr, der transporteres, for at de kan tilses og gives
   den nødvendige pasning, herunder især fodring og vanding.«
   nationale bestemmelser
13 direktiv 91/628 blev gennemført i dansk ret ved bekendtgørelse nr. 201 af 16.
   april 1993 om beskyttelse af dyr under transport. denne bekendtgørelse er
   efterfølgende blevet ændret ved bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005 (herefter
   »bekendtgørelse nr. 734«), hvorved justitsministeriet indførte nye regler for
   transport af svin. i henhold til § 2, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 734 trådte den i kraft
   den 15. august 2005, med undtagelse af bestemmelserne om lastetæthed, som
   trådte i kraft den 15. august 2006, jf. bekendtgørelsens § 2, stk. 2.
   bestemmelserne i bekendtgørelse nr. 734 vedrørende rumhøjden
14 § 6a i bekendtgørelse nr. 734 har følgende ordlyd:
   »1. ved transport af svin på 40 kg og derover skal den indvendige højde
   mellem hver etage – målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i
   loftet (f.eks. undersiden af eventuelle tværbjælker eller stivere) – mindst opfylde
   følgende krav under kørsel:
   svin
   gennemsnitsvægt i kg        indvendig højde        ved indvendig højde ved
                               anvendelse        af     et anvendelse af andet
                               mekanisk                     ventilationssystem
                               ventilationssystem
   40                                               74 cm                     89 cm
   50                                               77 cm                     92 cm
   70                                               84 cm                     99 cm
   90                                               90 cm                    105 cm
   100                                              92 cm                    107 cm
   110                                              95 cm                    110 cm
                                      - 28 -
   130                                            99 cm                    114 cm
   150                                           103 cm                    118 cm
   170                                           106 cm                    121 cm
   190                                           109 cm                    124 cm
   210                                           111 cm                    126 cm
   230                                           112 cm                    127 cm
   […]
   3.     det mekaniske ventilationssystem skal sikre tilstrækkelig og jævnt fordelt
   ventilation med en nominel ventilationskapacitet på mindst 61 m3/t pr. 100 kg
   svin. når den samlede forsendelsestid for svin på 40 kg og derover overstiger otte
   timer, skal reglerne i bilag 3, afsnit a, punkt 2, tillige være opfyldt, i det omfang
   der anvendes et mekanisk ventilationssystem.
   4.     der skal til enhver tid i det rum, hvor svinene opholder sig og på alle
   niveauer i dette, være så meget plads, at der er mulighed for god ventilation oven
   over svinene, når de står i normal stilling, og deres naturlige bevægelser må under
   ingen omstændigheder hindres.
   5.     når den samlede forsendelsestid for svin på 40 kg og derover overstiger otte
   timer, skal der anvendes transportmidler, der – eksempelvis i kraft af hævbart tag
   kombineret med mobile etager eller tilsvarende konstruktion – til enhver tid sikrer,
   at der kan etableres en indvendig inspektionshøjde på mindst 140 cm for hver
   etage – målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet (f.eks.
   undersiden af eventuelle tværbjælker eller stivere). ved etablering af den
   indvendige inspektionshøjde på 140 cm skal der ved transport af dyr i flere etager
   fortsat mindst være den i stk. 1 nævnte indvendige højde på de øvrige etager.«
15 i § 3 i bekendtgørelse nr. 734 er fastsat følgende overgangsbestemmelser:
   »1. for varebiler, lastbiler og påhængs- og sættevogne mv., der er registreret
   første gang senest den 15. august 2005, kan transportørerne vælge indtil den 15.
   august 2010 ved transporter af mere end otte timers varighed at transportere svin
   på 40 kg og derover efter følgende regler:
   ved transport af svin på 40 kg og derover skal den indvendige højde mellem hver
   etage – målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet (f.eks.
   undersiden af eventuelle tværbjælker eller stivere) – mindst opfylde følgende krav
   under kørsel:
     svin
     gennemsnitsvægt i        indvendig højde ved              indvendig højde ved
                              anvendelse af et mekanisk        anvendelse af andet
                                      - 29 -
     kg                       ventilationssystem              ventilationssystem
     svin over 40 kg til                           100 cm                        107 cm
     og med 110 kg
     svin over 110 kg til                          110 cm                        118 cm
     og med 150 kg
     svin over 150 kg til                          112 cm                        127 cm
     og med 230 kg
     svin over 230 kg                            > 112 cm                     > 127 cm
   2.     det mekaniske ventilationssystem skal sikre tilstrækkelig og jævnt fordelt
   ventilation med en nominel ventilationskapacitet på mindst 61 m3/t pr. 100 kg
   svin.
   3.     der skal til enhver tid i det rum, hvor dyrene opholder sig og på alle
   niveauer i dette, være så meget plads, at der er mulighed for god ventilation oven
   over dyrene, når de står i normal stilling, og deres naturlige bevægelser må under
   ingen omstændigheder hindres.
   4.     i perioden indtil de i § 2, stk. 2, nævnte arealkrav finder anvendelse, skal der
   ved transport af svin ved en indvendig højde på 100 cm være mindst 0,42 m2pr.
   100 kg svin.«
   bestemmelserne i bekendtgørelse nr. 734 vedrørende lastetæthed
16 i bilag 1 til bekendtgørelse nr. 734, som erstatter bilag 2 til bekendtgørelse nr. 201
   af 16. april 1993, er følgende fastsat:
   »d. svin
   transport med jernbane eller lastbil inkl. påhængskøretøj
   1.     transporter af under otte timers varighed:
     levende vægt (kg)                         areal (m2) pr. dyr
                                         25                                   0,17
                                         50                                   0,26
                                         75                                   0,33
                                        100                                   0,42
                                        200                                   0,70
                                        - 30 -
                              250 eller mere                                   0,80
    det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til
    dyrenes race, størrelse samt fysiske tilstand. det kan også være nødvendigt at øge
    arealet med indtil 20% på grund af vejrforholdene og forsendelsens varighed.
    2.     transporter af over otte timers varighed:
    levende vægt (kg)                           areal (m2) pr. dyr
                                            25                                 0,20
                                            50                                 0,31
                                            75                                 0,39
                                           100                                 0,50
                                           200                                 0,84
                              250 eller mere                                 0,96«
    tvisten i hovedsagen og de præjudicielle spørgsmål
17  det fremgår af forelæggelsesafgørelsen, at danske svineproducenter er en
    brancheorganisation, der varetager de danske svineproducenters interesser.
    organisationen repræsenterer ca. 1 700 producenter, som forestår to tredjedele af
    den danske svineproduktion.
18  danske svineproducenter anlagde den 14. maj 2005 sag mod justitsministeriet
    ved vestre landsret under anbringende af, at de bestemmelser, hvorved der er
    foretaget gennemførelse af direktiv 91/628 i dansk ret, som ændret ved
    bekendtgørelse nr. 734, hverken er forenelige med direktivet, med artikel 28 ef til
    30 ef, artikel 49 ef eller forordning nr. 1/2005. danske svineproducenter er
    særligt af den opfattelse, at forskellige krav i bekendtgørelse nr. 734, som endnu
    ikke var udstedt på tidspunktet for sagens anlæggelse, er ulovlige.
19  da vestre landsret fandt, at tvistens løsning afhænger af en fortolkning af visse af
    bestemmelserne i direktiv 91/628, har den besluttet at udsætte sagen og forelægge
    domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:
»1) skal bestemmelserne i kapitel i, afsnit a, punkt 2, litra b), og kapitel vii, punkt
    48, [stk.] 3, tredje led, i bilaget til […] direktiv 91/628 […] fortolkes således, at en
    medlemsstat ikke er berettiget til at indføre nationale overgangsregler, hvorefter
    der ved transport af svin på 40 kg til og med 110 kg, hvor transporttiden
    overstiger otte timer, skal være en indvendig højde for hver etage – målt fra det
    højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet – på mindst 100 cm ved
    anvendelse af mekanisk ventilationssystem?
                                       - 31 -
2) skal bestemmelserne i kapitel i, afsnit a, punkt 2, litra b), og kapitel vii, punkt
   48, [stk.] 3, tredje led, i bilaget til […] direktiv 91/628 […] fortolkes således, at en
   medlemsstat ikke er berettiget til at indføre nationale regler, hvorefter der ved
   transport af svin på 40 kg og derover, hvor den samlede forsendelsestid overstiger
   otte timer, skal anvendes transportmidler, der – eksempelvis i kraft af hævbart tag
   kombineret med mobile etager eller tilsvarende konstruktion – til enhver tid sikrer,
   at der kan etableres en indvendig inspektionshøjde på mindst 140 cm for hver
   etage – målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet, mens den
   indvendige højde på de øvrige etager ved transport af dyr i flere etager fortsat
   mindst skal være 92 cm, hvor de transporterede svin har en gennemsnitsvægt på
   100 kg, og hvor der anvendes mekanisk ventilationssystem?
3) skal bestemmelserne i kapitel vi, punkt 47, d, i bilaget til […] direktiv 91/628
   […] fortolkes således, at en medlemsstat ikke er berettiget til at indføre nationale
   regler, hvorefter der ved transporter af mere end otte timers varighed skal være
   mindst 0,50 m² pr. 100 kg svin?«
   ...
   om de præjudicielle spørgsmål
   indledende bemærkninger
27 det bemærkes, at det fremgår af ordlyden af artikel 249, stk. 3, ef, at et direktiv
   med hensyn til det tilsigtede mål er bindende for enhver medlemsstat, som det
   rettes til, men overlader det til de nationale myndigheder at bestemme form og
   midler for gennemførelsen.
28 ifølge fast retspraksis er hver af de medlemsstater, et direktiv er rettet til,
   forpligtet til inden for sin nationale retsorden at træffe alle foranstaltninger, der er
   nødvendige for at sikre direktivet fuld virkning i overensstemmelse med dets
   formål (jf. bl.a. dom af 17.6.1999, sag c-336/97, kommissionen mod italien, sml.
   i, s. 3771, præmis 19, og af 5.7.2007, sag c-321/05, kofoed, sml. i, s. 5795,
   præmis 41).
29 det bemærkes i denne henseende, at domstolen allerede har fastslået, at
   hovedformålet med direktiv 91/628 er beskyttelse af dyr under transport (jf. i
   denne retning dom af 17.1.2008, forenede sager c-37/06 og c-58/06, viamex
   agrar handel og zvk, endnu ikke trykt i samling af afgørelser, præmis 29). det
   forholder sig ikke desto mindre således, som det fremgår af anden betragtning til
   direktiv 91/628 og af fjerde betragtning til direktiv 95/29, at direktiv 91/628 blev
   vedtaget inden for rammerne af den fællesskabspolitik, der tilsigter at fjerne de
   tekniske hindringer for handelen med levende dyr, og at markedsordningerne kan
   fungere efter hensigten.
30 det følger endvidere af fjerde betragtning til direktiv 95/29, at direktiv 91/628
   tilsigter at gennemføre harmonisering af køretid, fodrings- og vandingshyppighed,
   hvileperioder samt arealkrav for så vidt angår bestemte dyrearter. det bemærkes
   imidlertid, at visse af de i direktiv 91/628 indeholdte bestemmelser er præcise,
   mens andre er generelle (jf. i denne retning dom af 11.5.1999, sag c-350/97,
   monsees, sml. i, s. 2921, præmis 26).
31 under disse omstændigheder skal gennemførelsen af direktiv 91/628 foretages
   under iagttagelse af de formål, som direktivet forfølger, og den skønsbeføjelse,
                                        - 32 -
   som medlemsstaterne råder over, afhænger af graden af præcision af direktivets
   bestemmelser. endvidere skal nævnte gennemførelse foretages under nøje
   iagttagelse af proportionalitetsprincippet. i denne henseende har domstolen bl.a.
   fastslået, at proportionalitetsprincippet, der udgør et almindeligt fællesskabsretligt
   princip, som gentagne gange er blevet bekræftet i domstolens praksis, bl.a. på
   området for den fælles landbrugspolitik (jf. bl.a. dom af 12.7.2001, sag c-189/01,
   jippes m.fl., sml. i, s. 5689, præmis 81, og af 7.9.2006, sag c-310/04, spanien
   mod rådet, sml. i, s. 7285, præmis 97), skal iagttages både af fællesskabslovgiver
   og nationale lovgivere og retter ved anvendelsen af fællesskabsretten (jf. i denne
   retning dommen i sagen viamex agrar handel og zvk, præmis 33).
32 det er således et krav ved gennemførelsesproceduren, at medlemsstaterne
   iagttager hovedformålet vedrørende beskyttelse af dyr under transport uden at
   hindre opfyldelsen af de øvrige formål, der forfølges med direktiv 91/628.
33 det er i lyset af disse bemærkninger, at der skal foretages en bedømmelse af,
   hvorvidt nationale foranstaltninger som dem, der er omhandlet i hovedsagen,
   sikrer bestemmelserne i direktiv 91/628 fuld virkning i overensstemmelse med
   dets formål og proportionalitetsprincippet.
   om det første og andet spørgsmål
34 med det første og andet spørgsmål, der gennemgås samlet, ønsker den
   forelæggende ret oplyst, om bestemmelserne i kapitel i, afsnit a, punkt 2, litra b),
   og kapitel vii, punkt 48, stk. 3, tredje led, i bilaget til direktiv 91/628 skal
   fortolkes således, at en medlemsstat er berettiget til at indføre:
–  nationale overgangsregler, hvorefter der ved transport af svin på 40 kg til og med
   110 kg, hvor transporttiden overstiger otte timer, skal være en indvendig højde for
   hver etage – målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet – på
   mindst 100 cm ved anvendelse af mekanisk ventilationssystem
–  nationale regler, hvorefter der ved transport af svin på 40 kg og derover, hvor den
   samlede forsendelsestid overstiger otte timer, skal anvendes transportmidler, der
   til enhver tid sikrer, at der kan etableres en indvendig inspektionshøjde på mindst
   140 cm for hver etage, mens den indvendige højde, hvis det drejer sig om et
   køretøj, der er forsynet med et mekanisk ventilationssystem og flere etager, for
   hver etage mindst skal være 92 cm, hvor de transporterede svin har en
   gennemsnitsvægt på 100 kg.
35 det bemærkes, at bestemmelserne i direktiv 91/628 pålægger medlemsstaterne at
   vedtage minimumsbestemmelser, der sikrer, at svin under transport med lastbil
   råder over tilstrækkelig plads med hensyn til areal og højde og en tilstrækkelig
   ventilation, hvilke krav skærpes, hvis transportens varighed overstiger otte timer.
36 i henhold til artikel 5, punkt a, nr. 1, litra c), i direktiv 91/628 påhviler det
   medlemsstaterne at drage omsorg for, at enhver transportvirksomhed ved transport
   af dyr som omhandlet i dette direktiv benytter transportmidler, der gør det muligt
   at overholde fællesskabsbestemmelserne om dyrs velfærd under transport, navnlig
   kravene i bilaget og de krav, der skal fastsættes i henhold til direktivets artikel 13,
   stk. 1. artikel 3, stk. 1, litra aa), i direktiv 91/628 bestemmer bl.a., at
   medlemsstaterne skal drage omsorg for, at arealkravene (lastetætheden) mindst er
   i overensstemmelse med taloplysninger, der er gengivet i dette bilags kapitel vi. i
   nævnte bilags kapitel vi, hvori lastetætheden for svin er fastsat i punkt 47, afsnit
                                       - 33 -
   d, er anført, at for transport med lastbil skal alle svinene som minimum kunne
   ligge ned og stå op i deres naturlige stilling. det er ligeledes anført, at for at disse
   minimumskrav kan opfyldes, bør lastetætheden for svin på ca. 100 kg under
   transport ikke overstige 235 kg/m2. det er endvidere fastsat, at det kan være
   nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til svinenes race,
   størrelse og fysiske tilstand, og det kan også øges med indtil 20% på grund af
   vejrforholdene og forsendelsens varighed.
37 det skal endvidere fremhæves, at det i direktiv 91/628 blot er fastsat, i kapitel i,
   afsnit a, punkt 2, litra b), i bilaget hertil, at transportmidlerne skal være indrettet
   således, at der i det rum, hvor dyrene opholder sig, og på alle niveauer i dette skal
   være så meget plads, at der er mulighed for god ventilation oven over dyrene, når
   de står op i normal stilling, og deres naturlige bevægelser under ingen
   omstændigheder hindres. hvad angår kapitel vii, punkt 48, stk. 3, tredje led, i
   samme bilag tillader denne bestemmelse kun transport af dyr, når
   forsendelsestiden overstiger otte timer, på betingelse af, at transportmidlet
   opfylder supplerende krav, herunder bl.a., at chaufføren har direkte adgang til
   dyrene.
38 for så vidt som fællesskabslovgiver ikke selv i direktiv 91/628 har fastsat
   rummenes præcise højde, bør der tilkendes medlemsstaterne et vist skøn ved
   vedtagelsen af nationale bestemmelser, der sikrer dette direktivs bestemmelser
   fuld virkning i overensstemmelse med direktivets formål og under iagttagelse af
   fællesskabsretten.
39 for så vidt angår de i hovedsagen omhandlede bestemmelser har kongeriget
   danmark, således som det fremgår af indlæggene for domstolen inden for
   rammerne af den skriftlige og mundtlige forhandling, ønsket at omdanne de
   særdeles generelle krav vedrørende rumhøjde, der er fastsat i direktiv 91/628, til
   præcise forpligtelser i den nationale retsorden. kongeriget danmark har med dette
   for øje anset det for passende at støtte sig på de anbefalinger, der er anført i den
   udtalelse om dyrs velfærd under transport, der den 11. marts 2002 blev vedtaget af
   den videnskabelige komité for dyrs sundhed og trivsel, der er en
   fællesskabskomité, eftersom denne udtalelse tog videnskabelige oplysninger i
   betragtning, som var nyere end dem, der lå til grund for udarbejdelsen af direktiv
   91/628. de nævnte anbefalinger udgjorde således ifølge den danske regering det
   bedste grundlag for at foretage en præcisering af dette direktivs normer og sikre
   dyrenes beskyttelse.
40 det bør lægges til grund, at bestemmelser som de i hovedsagen omhandlede, som
   indeholder taloplysninger vedrørende rumhøjden, således at
   transportvirksomhederne kan henholde sig til normer, der er mere præcise end
   dem, der er anført i direktiv 91/628, i princippet falder inden for det skøn, som er
   tildelt medlemsstaterne ved artikel 249 ef, under forudsætning af, at nævnte
   bestemmelser – for så vidt som de skulle kunne udgøre en hindring for
   opfyldelsen af det formål vedrørende afskaffelse af tekniske hindringer for
   handelen med levende dyr og skabelse af grundlag for, at markedsordningerne kan
   fungere efter hensigten, som forfølges med dette direktiv – forbliver objektivt
   nødvendige og forholdsmæssige i forhold til opfyldelsen af det hovedformål
   vedrørende beskyttelse af dyr under transport, som forfølges med nævnte direktiv.
41 det fremgår i den henseende af den danske regerings indlæg, at kongeriget
   danmark ved de i hovedsagen omhandlede bestemmelser har prioriteret
                                     - 34 -
   opfyldelsen af formålet vedrørende beskyttelse af dyr under transport i forhold til
   direktiv 91/628’s øvrige formål. nævnte regering fremhæver endvidere, at
   eftersom dyrevelfærd er et forhold, der skal prioriteres, har den valgt at undgå
   unødige lidelser for dyrene under transport, idet den samtidig i videst mulige
   omfang har taget de foreliggende økonomiske interesser i betragtning, bl.a.
   transportvirksomhedernes, og disse virksomheders evne til at tilpasse sig de nye
   krav.
42 det fremgår endvidere af de oplysninger, der er fremlagt af den forelæggende ret,
   at et af formålene med de nævnte bestemmelser har været at gøre det vanskeligere
   og mere byrdefuldt at opfylde kravene på området for transport af dyr og således
   indirekte nedsætte antallet af dyr, der udsættes for langvarig transport på vej til
   slagterierne. de i hovedsagen omhandlede bestemmelser indebærer bl.a. ændring
   af de køretøjer, der sædvanligvis anvendes til transport af dyr, hvilket den danske
   regering anslår til at udgøre en meromkostning for eksportørerne på 10 000-
   20 000 eur pr. lastvognstog.
43 det kan herefter ikke udelukkes, at den meromkostning, som iagttagelsen af
   bestemmelser som dem, der er omhandlet i hovedsagen, kan indebære, og de
   tekniske vanskeligheder, som de kan afføde, kan hindre opfyldelsen af de formål
   vedrørende afskaffelse af tekniske hindringer for handelen med levende dyr og
   skabelsen af grundlag for, at markedsordningerne kan fungere efter hensigten,
   som forfølges med dette direktiv, hvorved de frie varebevægelser begrænses både
   ved indførsel og udførsel.
44 da der i de sagsakter, der er blevet fremlagt for domstolen, ikke findes nogen
   oplysninger om de i hovedsagen omhandlede bestemmelsers indvirkning på
   fællesmarkedets tilfredsstillende funktion, bl.a. for så vidt angår de
   svineproducenter i andre medlemsstater, der transporterer dyr i danmark,
   tilkommer det den forelæggende ret at kontrollere, om disse bestemmelser afføder
   tekniske vanskeligheder, der kan hindre opfyldelsen af de formål vedrørende
   afskaffelse af tekniske hindringer for handelen med levende dyr og skabelsen af
   grundlag for, at markedsordningerne kan fungere efter hensigten, som forfølges
   med direktiv 91/628, og på grundlag af disse forskellige forhold foretage en
   bedømmelse af, hvorvidt kongeriget danmark med vedtagelsen af nævnte
   bestemmelser har overskredet grænserne for det skøn, det har i henhold til dette
   direktiv. nævnte ret skal særligt sikre sig, at disse bestemmelser, for så vidt som
   de skulle kunne udgøre en hindring for opfyldelsen af disse to formål, forbliver
   objektivt nødvendige og forholdsmæssige i forhold til opfyldelsen af det
   hovedformål vedrørende beskyttelse af dyr under transport, som forfølges med
   nævnte direktiv.
45 med henblik herpå skal den forelæggende ret for det første kontrollere, at
   meromkostningen og de tekniske vanskeligheder, som affødes af de i hovedsagen
   omhandlede bestemmelser, ikke har en sådan karakter, at de stiller
   svineproducenter i den medlemsstat, der har vedtaget bestemmelserne, ringere.
   den skal derefter sikre sig, at disse bestemmelser ikke er egnede til at straffe
   nævnte producenter, som ønsker at udføre deres produkter, i forhold til
   eksportører fra andre medlemsstater, som ikke skal afholde den meromkostning,
   der er forbundet med de tekniske ændringer af lastvognstogene. endelig skal den
   kontrollere, at de nævnte bestemmelser ikke stiller de svineproducenter i de øvrige
   medlemsstater, som ønsker at transportere dyr til et bestemmelsessted i danmark
                                      - 35 -
   eller gennem denne medlemsstat, og som også vil være forpligtede til at tilpasse
   deres lastvognstog med henblik på at iagttage de danske bestemmelser, ringere.
46 herefter skal det første og andet præjudicielle spørgsmål besvares med, at
   bestemmelser som de i hovedsagen omhandlede, som indeholder taloplysninger
   vedrørende rumhøjden, således at transportvirksomhederne kan henholde sig til
   normer, der er mere præcise end dem, der er anført i direktiv 91/628, i princippet
   falder inden for det skøn, som er tildelt medlemsstaterne ved artikel 249 ef, under
   forudsætning af, at disse bestemmelser, som iagttager det formål vedrørende
   beskyttelse af dyr under transport, der forfølges med dette direktiv, ikke i strid
   med proportionalitetsprincippet hindrer opfyldelsen af de formål vedrørende
   afskaffelse af tekniske hindringer for handelen med levende dyr og skabelsen af
   grundlag for, at markedsordningerne kan fungere efter hensigten, som ligeledes
   forfølges med nævnte direktiv. det tilkommer den forelæggende ret at kontrollere,
   om de nævnte bestemmelser iagttager disse principper.
   om det tredje spørgsmål
47 med det tredje spørgsmål ønsker den forelæggende ret i det væsentlige oplyst, om
   kapitel vi, punkt 47, afsnit d, i bilaget til direktiv 91/628 skal fortolkes således, at
   en medlemsstat ikke er berettiget til at indføre nationale regler, hvorefter der ved
   transporter af mere end otte timers varighed skal være mindst 0,50 m² pr. 100 kg
   svin.
48 det bemærkes i den henseende for det første, at det fremgår af artikel 3, stk. 1,
   litra aa), i direktiv 91/628, at medlemsstaterne drager omsorg for, at arealkravene
   (lastetætheden) mindst er i overensstemmelse med de taloplysninger, der er
   gengivet i kapitel vi i bilaget til dette direktiv for de dyr og de transportmidler,
   der omhandles i det kapitel. for det andet er det i punkt 47, afsnit d, i nævnte
   kapitel fastsat, at for at kunne opfylde de i denne bestemmelse fastsatte
   minimumskrav, dvs. at svinene skal kunne ligge ned og stå op i deres naturlige
   stilling, bør lastetætheden for svin på ca. 100 kg under transport ikke overstige
   235 kg/m², hvilket svarer til 0,42 m² for et svin på 100 kg. endvidere er det i
   samme bestemmelse fastsat, at det kan være nødvendigt at øge det krævede
   minimumsgulvareal under hensyn til svinenes race, størrelse og fysiske tilstand,
   og det kan også øges med indtil 20% på grund af vejrforholdene og forsendelsens
   varighed.
49 det fremgår således af ordlyden af kapitel vi, punkt 47, afsnit d, i bilaget til
   direktiv 91/628, at fællesskabslovgiver udtrykkeligt har fastsat minimumsnormer
   for lastetæthed for svin på ca. 100 kg og bl.a. har tilladt medlemsstaterne at øge
   disse normer inden for en grænse på 20% på grund af vejrforholdene og
   forsendelsens varighed.
50 det skal konstateres, at en national bestemmelse, hvorefter det kræves, at der ved
   transporter af mere end otte timers varighed skal være et minimumsareal pr. dyr
   på mindst 0,50 m² for svin på 100 kg, er i overensstemmelse med de minimums-
   og maksimumsnormer, der er fastsat i de bestemmelser i direktiv 91/628, som er
   anført i denne doms præmis 48. den forøgelse af den krævede mindsteplads, som
   fastsættes ved en sådan bestemmelse, er berettiget af forsendelsens varighed og
   befinder sig inden for den grænse på 20%, som fællesskabslovgiver har godkendt
   i disse bestemmelser.
                                                 - 36 -
       51    herefter skal det tredje præjudicielle spørgsmål besvares med, at kapitel vi, punkt
             47, afsnit d, i bilaget til direktiv 91/628 skal fortolkes således, at en medlemsstat
             er berettiget til at indføre nationale regler, hvorefter der ved transporter af mere
             end otte timers varighed skal være mindst 0,50 m² for svin på 100 kg.
             ...
             på grundlag af disse præmisser kender domstolen (tredje afdeling) for ret:
       1)    nationale bestemmelser som de i hovedsagen omhandlede, som indeholder
             taloplysninger vedrørende rumhøjden, således at transportvirksomhederne
             kan henholde sig til normer, der er mere præcise end dem, der er anført i
             rådets direktiv 91/628/eøf af 19. november 1991 om beskyttelse af dyr
             under transport og om ændring af direktiv 90/425/eøf og 91/496/eøf, som
             ændret ved rådets direktiv 95/29/ef af 29. juni 1995, falder i princippet
             inden for det skøn, som er tildelt medlemsstaterne ved artikel 249 ef, under
             forudsætning af, at disse bestemmelser, som iagttager det formål vedrørende
             beskyttelse af dyr under transport, der forfølges med dette direktiv, med
             senere ændringer, ikke i strid med proportionalitetsprincippet hindrer
             opfyldelsen af de formål vedrørende afskaffelse af tekniske hindringer for
             handelen med levende dyr og skabelsen af grundlag for, at
             markedsordningerne kan fungere efter hensigten, som ligeledes forfølges med
             nævnte direktiv, med senere ændringer. det tilkommer den forelæggende ret
             at kontrollere, om de nævnte bestemmelser iagttager disse principper.
       2)    kapitel vi, punkt 47, afsnit d, i bilaget til direktiv 91/628, som ændret ved
             direktiv 95/29, skal fortolkes således, at en medlemsstat er berettiget til at
             indføre nationale regler, hvorefter der ved transporter af mere end otte
             timers varighed skal være mindst 0,50 m² for svin på 100 kg.”
ved kendelse af 18. marts 2009 tog landsretten danske svineproducenters anmodning om at
stille supplerende præjudicielle spørgsmål til ef-domstolen til følge, og ved kendelse af 28.
juni 2010 traf landsretten afgørelse om formuleringen af et spørgsmål til eu-domstolen. af
forelæggelseskendelsen fremgår blandt andet:
       ”...
                                                kendelse
       om fornyet forelæggelse af præjudicielle spørgsmål for eu-domstolen:
       vestre landsret beslutter i henhold til ef-traktatens artikel 234, stk. 2, og efter
       forhandling med parterne at anmode eu-domstolen om en præjudiciel afgørelse
       vedrørende fortolkningen af ef-traktatens artikel 249, stk. 2, sammenholdt med
       reglerne i rådets forordning (ef) nr. 1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af
       dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af
       direktiv 64/432/eøf og 93/119/ef og forordning (ef) nr. 1255/97
       (transportforordningen).
                                          - 37 -
1. sagens faktiske omstændigheder
oprindeligt drejede denne sag sig alene om, hvorvidt direktiv 91/628/eøf som ændret
ved direktiv 95/29/ef (transportdirektivet) var til hinder for udstedelsen af de danske
regler i bekendtgørelse 734 af 14. juli 2005. efterfølgende har sagsøgeren inddraget
reglerne i transportforordningen, hvorfor sagen reelt nu består af to dele, jf. nedenfor.
i den oprindelige del af sagen har vestre landsret - efter anmodning fra danske
svineproducenter - stillet præjudicielle spørgsmål til eu-domstolen vedrørende
fortolkningen af reglerne i det dagældende transportdirektiv.
eu-domstolen har ved dom af 8. maj 2008 i sag c-491/06, danske svineproducenter
mod justitsministeriet, besvaret de forelagte spørgsmål …
efter eu-domstolens dom har danske svineproducenter under den fortsatte sag for
vestre landsret nedlagt følgende tre supplerende påstande vedrørende forholdet mellem
de nugældende danske regler i bekendtgørelse nr. 1729/2006 og transportforordningen:
       "påstand 1b
       sagsøgte tilpligtes at anerkende, at kravet i bekendtgørelse nr. 1729 af 21.
       december 2006 § 36, stk. 4, om indvendig etagehøjde på 100 centimeter - ved
       anvendelse af mekanisk ventilationssystem - med hensyn til svin på indtil 110 kg
       ved transporter, som overstiger 8 timers varighed, er ulovligt.
       påstand 2a
       sagsøgte tilpligtes at anerkende, at kravet i den nævnte bekendtgørelse nr. 1729 af
       21. december 2006 § 9, stk. 5, om etablering af indvendig etagehøjde på 140
       centimeter ved transporter af svin på 40 kg eller derover af over 8 timers varighed
       er ulovligt.
       påstand 3
       sagsøgte tilpligtes at anerkende, at de i den nævnte bekendtgørelse nr. 1729 af 21.
       december 2006 bilag 2, punkt d svin, tabel 2, anførte krav til lastetæthed ved
       transporter af over 8 timers varighed, er ulovlige."
disse påstande vedrører i realiteten de samme retlige spørgsmål, som eu-domstolen
allerede har taget stilling til i forhold til transportdirektivet. forskellen er, at påstandene
vedrører de nugældende danske regler i bekendtgørelse nr. 1729/2006 og forholdet til
transportforordningens regler.
ved kendelse af 20. januar 2009 besluttede landsretten at udskille danske
svineproducenters oprindelige påstande vedrørende lovligheden af reglerne om
transport af svin i bekendtgørelse nr. 734/2005 til særskilt forberedelse og
hovedforhandling. denne - oprindelige - del af sagen forventes at blive hovedforhandlet
i første halvdel af 2011.
den anden og nye del af sagen vedrører herefter alene de tre ovenfor citerede nye
påstande og spørgsmålet om, hvorvidt transportforordningen skulle forhindre
udstedelsen af de danske regler i den nugældende bekendtgørelse nr. 1729 af 21.
                                            - 38 -
december 2006, subsidiært om de regler, der er fastsat i bekendtgørelse nr. 1729 af 21.
december 2006, er i strid med transportforordningen.
reglerne i bekendtgørelse nr. 1729/2006 er i alt væsentligt videreført fra den tidligere
gældende bekendtgørelse nr. 734/2005.
vestre landsret har ved eu-domstolens dom i sag c-491/2006, danske
svineproducenter mod justitsministeriet, fået væsentlige fortolkningsbidrag, der sætter
landsretten i stand til at afgøre den oprindelige del af sagen, der vedrører
transportdirektivet.
eu-domstolens dom indeholder imidlertid alene en fortolkning af transportdirektivet og
ikke en fortolkning af transportforordningen. dette må ses i lyset af, at forordningen
hverken ved sagens anlæg eller på tidspunktet for landsrettens forelæggelseskendelse
var trådt i kraft. dette var årsagen til, at eu-domstolen afviste at fortolke
bestemmelserne i forordningen, jf. retsmøderapporten i sag c-491/06.
danske svineproducenter har af denne grund begæret præjudiciel forelæggelse
vedrørende fortolkningen af transportforordningen.
det spørgsmål, som landsretten ønsker afklaret, er det grundlæggende spørgsmål, om
det gør en forskel for mulighederne for at udstede nationale regler som de danske, at de
eu-retlige regler nu findes i en forordning, hvor de tidligere fandtes i et direktiv.
med andre ord anmodes eu-domstolen om at tage stilling til, hvorvidt justitsministeriet
var afskåret fra at udstede bekendtgørelse nr. 1729/2006 og de deri anførte regler om
transport af svin, fordi transportforordningen i medfør af ef-traktatens artikel 249, stk.
2, er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i alle medlemsstater.
2.     de danske regler
de relevante danske regler om transport af svin fremgår nu af justitsministeriets
bekendtgørelse nr. 1729/2006, og er sålydende:
       § 9. ved transport af svin på 40 kg og derover skal den indvendige højde mellem
       hver etage - målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet (f.eks.
       undersiden af eventuelle tværbjælker eller stivere) - mindst opfylde følgende krav
       under kørsel:
          gennemsnitsvægt i kg    indvendig højde ved     indvendig højde ved
                                anvendelse af et mekanisk anvendelse af andet
                                   ventilationssystem      ventilationssystem
                  40                     74 cm                   89 cm
                  50                     77 cm                   92 cm
                  70                     84 cm                   99 cm
                  90                     90 cm                   105 cm
                 100                     92 cm                   107 cm
                 110                     95 cm                   110 cm
                 130                     99 cm                   114 cm
                 150                     103 cm                  118 cm
                 170                     106 cm                  121 cm
                                          - 39 -
                 190                   109 cm                124 cm
                 210                   111 cm                126 cm
                 230                   112 cm                127 cm
stk. 2. hvis de transporterede dyr har en vægt mellem de angivne intervaller, beregnes
den indvendige højde som en minimumsværdi ved lineær interpolation. hvis de
transporterede dyr har en vægt, der er højere end 230 kg, beregnes den indvendige højde
som en minimumsværdi ved lineær ekstrapolation.
stk. 3. det mekaniske ventilationssystem skal sikre tilstrækkelig og jævnt fordelt
ventilation med en nominel ventilationskapacitet på mindst 61 m³/t pr. 100 kg svin. når
den samlede forsendelsestid for svin på 40 kg og derover overstiger otte timer, skal
reglerne om (mekanisk) ventilation i kapitel vi, pkt. 3, i transportforordningen tillige
være opfyldt.
stk. 4. der skal til enhver tid i det rum, hvor svinene opholder sig og på alle niveauer i
dette, være så meget plads, at der er mulighed for god ventilation oven over svinene, når
de står oprejst i normal stilling, og deres naturlige bevægelser må under ingen
omstændigheder hindres.
stk. 5. når den samlede forsendelsestid for svin på 40 kg og derover overstiger otte
timer, skal der anvendes transportmidler, der - eksempelvis i kraft af hævbart tag
kombineret med mobile etager eller tilsvarende konstruktion - til enhver tid sikrer, at der
kan etableres en indvendig inspektionshøjde på mindst 140 cm for hver etage - målt fra
det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet (f.eks. undersiden af eventuelle
tværbjælker eller stivere). ved etablering af den indvendige inspektionshøjde på 140
cm, skal der ved transport af dyr i flere etager, fortsat mindst være den i stk. 1 nævnte
indvendige højde på de øvrige etager.
§ 36 (ikrafttrædelse og overgangsregler)
       (…)
       stk. 4. for motorkøretøjer, påhængs- og sættevogne m.v., der er registreret første
       gang senest den 15. august 2005, kan transportørerne vælge indtil den 15. august
       2010 ved transporter af mere end otte timers varighed at transportere svin på 40
       kg og derover efter følgende regler:
       ved transport af svin på 40 kg og derover skal den indvendige højde mellem hver
       etage – målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet (f.eks.
       undersiden af eventuelle tværbjælker eller stivere) – mindst opfylde følgende krav
       under kørsel:
          gennemsnitsvægt          indvendig højde       indvendig højde
                  i kg            ved anvendelse af     ved anvendelse af
                                     et mekanisk                andet
                                   ventilationssyste    ventilationssystem
                                            m
          svin over 40 kg til           100 cm                 107 cm
          og med110 kg
                                        - 40 -
         svin over 110 kg              110 cm                   118 cm
         til og med 150 kg
         svin over 150 kg              112 cm                   127 cm
         til og med230 kg
         svin over 230 kg             > 112 cm                 > 127 cm
      bilag 2 arealkrav (lastetæthed)
      d. svin
      transport med jernbane eller lastbil inkl. påhængskøretøj
        1. transporter af under otte timers varighed:
                    levende vægt (kg)               areal (m2) pr. dyr
                            25                             0,17
                            50                             0,26
                            75                             0,33
                           100                             0,42
                           200                             0,70
                      250 eller mere                       0,80
      det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til
      dyrenes race, størrelse samt fysiske tilstand. det kan også være nødvendigt at øge
      arealet med indtil 20 pct. på grund af vejrforholdene og forsendelsens varighed.
        2. transporter af over otte timers varighed:
                   levende vægt (kg)               areal (m2) pr. dyr
                           25                             0,20
                           50                             0,31
                           75                             0,39
                          100                             0,50
                          200                             0,84
                     250 eller mere                       0,96
3.    det eu-retlige regelsæt
ef-traktatens artikel 249, stk. 2, er sålydende:
      "en forordning er almengyldig. den er bindende i alle enkeltheder og gælder
      umiddelbart i hver medlemsstat."
de relevante eu-retlige regler vedrørende transport af svin findes i
transportforordningen. transportforordningen har erstattet transportdirektivet. reglerne
vedrørende indvendig transporthøjde, inspektionshøjde og lastetæthed synes i alt
væsentligt overført uændret til transportforordningen.
de relevante bestemmelser i transportforordningen er sålydende:
betragtning (6)
                ”rådet opfordrede den 19. juni 2001 kommissionen til at fremlægge
                forslag med henblik på at sikre, at den eksisterende
                                          - 41 -
                 fællesskabslovgivning gennemføres effektivt, og at der sikres en streng
                 kontrol hermed, at forbedre beskyttelsen af dyr og deres velfærd og
                 forebygge, at smitsomme dyresygdomme opstår og spredes, samt at
                 indføre strengere betingelser, så dyrenes velfærd og sundhed under og
                 efter transport beskyttes, og således at de undgår smerter og lidelser.”
betragtning (7)
                 ”europa-parlamentet anmodede den 13. november 2001 kommissionen
                 om at fremkomme med forslag til ændring af den eksisterende
                 fællesskabslovgivning om transport af levende dyr og i den forbindelse
                 navnlig:
                 …
                 - at fremlægge forslag om en europæisk harmoniseret certifikatmodel for
                   transportvirksomheder samt om harmonisering af ruteplanerne for
                   fjerntransport
                 …”
betragtning (10)
                 ”i lyset af erfaringerne med at harmonisere fællesskabslovgivningen om
                 transport af dyr inden for rammerne af direktiv 91/628/eøf og i
                 betragtning af de problemer, der er opstået som følge af den uensartede
                 gennemførelse af direktivet i de forskellige medlemsstater, er det mere
                 hensigtsmæssigt at fastsætte fællesskabsbestemmelser på dette område i
                 form af en forordning. indtil der er vedtaget detaljerede bestemmelser for
                 visse arter, som har særlige behov, og som udgør en meget begrænset del
                 af fællesskabets husdyrbestand, er det hensigtsmæssigt at give
                 medlemsstaterne mulighed for at indføre eller opretholde yderligere
                 nationale regler for transport af sådanne dyrearter.”
artikel 1, stk. 1:
denne forordning finder anvendelse på transport af levende hvirveldyr, som finder sted i
fællesskabet, herunder de specifikke former for kontrol, som embedsmænd skal
foretage af sendinger, der ankommer til eller forlader fællesskabets toldområde.
artikel 2, litra a):
i denne forordning forstås ved:
a) ”dyr”: levende hvirveldyr
artikel 3, 1. led og 2. led, navnlig litra c), f) og g):
det er forbudt at transportere dyr eller lade dem transportere under sådanne forhold, at
de kan komme til skade eller blive påført unødig lidelse.
derudover skal følgende betingelser være opfyldt:
      c)     transportmidlerne skal være udformet og indrettet samt vedligeholdes og
             anvendes på en sådan måde, at dyrene ikke kommer til skade eller påføres
             lidelser, og sådan at dyrenes sikkerhed tilgodeses
      …
                                           - 42 -
       f)     transporten skal gennemføres til bestemmelsesstedet uden forsinkelser, og
              dyrenes velbefindende skal løbende kontrolleres og sikres
       g)     dyrene skal råde over et gulvareal og en ståhøjde, som er passende i forhold
              til deres størrelse og den planlagte transport
artikel 6, stk. 3:
transportvirksomheder skal transportere dyr i overensstemmelse med de tekniske
forskrifter i bilag i.
bilag i, kapitel ii, punkt 1.2:
i det rum, hvor dyrene er anbragt, og på alle niveauer heri skal der være tilstrækkeligt
med plads til, at der kan sikres god ventilation oven over dyrene, når de står oprejst i
normal stilling, idet dyrenes naturlige bevægelser under ingen omstændigheder må
begrænses.
bilag i, kapitel ii, punkt 1.1, litra f):
transportmidler og containere samt disses udstyr skal være udformet og indrettet samt
vedligeholdes og anvendes på en sådan måde, at
       f)     der er adgang til dyrene, så det er muligt at tilse og passe dem
bilag i, kapitel iii, afsnit 2, punkt 2.1:
pladsforholdene skal som et minimum opfylde de mindstekrav, der er fastsat for dyr og
transportmidler i kapitel vii.
bilag i, kapitel vii, pladsforhold, afsnit d), svin:
jernbane- og vejtransport
alle svinene skal som minimum kunne ligge ned og stå op i deres naturlige stilling.
for at disse minimumskrav kan opfyldes, bør lastetætheden for svin på ca. 100 kg.
under transport ikke overstige 235 kg/m2.
det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til
svinenes race, størrelse og fysiske tilstand; en forøgelse med indtil 20 % kan også være
nødvendig på grund af vejrforholdene og transportens varighed.
4.     danske svineproducenters anbringender
danske svineproducenter gør som hovedanbringende gældende, at den danske
omskrivning af transportforordningens regler til national ret er uforenelig med eu-
retten, fordi omskrivningens formål og virkning er, at reglerne for transport ved
samhandel i eu bliver strengere end ved transporter til danske slagterier.
omskrivningen, som omformer og herved ændrer de eu-retlige regler, svarer til det
indhold, som den danske regering forsøgte at opnå de øvrige eu-landes tilsagn til under
                                         - 43 -
drøftelserne op til forordningens vedtagelse i 2004. de danske særregler svarer
endvidere til det ønske, som det politiske flertal i retsudvalgets beretninger fremsatte
den 31. maj 2002 og igen den 19. december 2002. disse regler blev offentliggjort første
gang i forbindelse med en høring over et udkast til den senere udstedte bekendtgørelse
734 af 13. juli 2005. bekendtgørelse nr. 1729/2006 indeholder regler med samme
indhold. det markedsforvridende mål understreges af, at justitsministeriet forud kun
havde undersøgt udgiften til etablering af løftewiremekanisme på en række danske
køretøjer og ikke på alle køretøjer, herunder ikke på udenlandske køretøjer.
justitsministeriet havde endvidere ikke undersøgt afledte effekter for de berørte
brancher med hensyn til 20-30 % øgede transportudgifter, reduceret lastevægt og/eller
risici/konsekvenser for mennesker og miljø ved indvendig inspektion, co2-udledning
ved langt flere transporter med mere.
ifølge transportforordningens bilag i, kapitel v, punkt 1.2. til 1.4., fremgår, at
transporttiden kan overstige 8 timer og vare op til 24 timer, såfremt de supplerende krav
i bilagets kapitel vi er opfyldt. samtlige de danske omtvistede særregler omhandler
udvidelse af disse krav, det vil sige øgede krav ved transporter over 8 timer såvel med
hensyn til lasteevne som med hensyn til dækhøjde. opfyldes disse krav ikke, kan
transporterne maksimalt foregå i 8 timer svarende til det danske politiske ønske. dette
ønske er som nævnt politisk. omskrivningen af transportforordningens regler skyldes
derfor i alt væsentligt ikke et ønske om at afklare fortolkningstvivl, men derimod ønsket
om at finde steder i den eu-retlige regulering, som kan bruges som argumentation for at
indføre helt nye og skærpede regler til skade for eu-samhandlen med dyr og til gavn for
danske slagtninger.
de omtvistede danske regler strider mod ef-traktatens regler om forordninger og
transportforordningens artikel 37 dels derved, at de er trådt i kraft efter
transportforordningens ikrafttræden sammenholdt med det væsentlige forhold, at de har
et væsentligt anderledes indhold. dels derved, at det ikke generelt fremgår af
transportbekendtgørelsen, hvilke regler som har eu-retlig oprindelse, ligesom eu-
reglerne ikke er tillagt forrang. det følger af en lang række bestemmelser i
transportbekendtgørelsen, f. eks. § 2, § 3, § 9, stk. 1, § 9 stk. 4, og § 10, at eu-reglerne
udtrykkeligt må vige for nationale regler, som således tillægges forrang.
transportbekendtgørelsen er endvidere udstedt senest, og i en række tilfælde, for
eksempel § 9, stk. 3, både indskrænker og udvider anvendelsesområdet for en
bestemmelse i transportforordningen. derfor må det generelt forstås således, at
justitsministeriet har tillagt transportbekendtgørelsens regler forrang. dette understreges
eksempelvis af sammenhængen mellem § 10, stk. 1, og § 10 stk. 2, samt navnlig af det
forhold, at transportbekendtgørelsen indeholder eksakte regler modsat
transportforordningen, hvis regler forudsætter, at proportionalitetsprincippet indgår i
retsanvendelsen.
danske svineproducenter finder det evident, at nationalretlige bestemmelser, hvorefter
reglerne i et bilag til transportforordningen erstattes af regler i et nationalretligt bilag
med et anderledes indhold end transportforordningens, er uforenelige med eu-retten.
ligeledes finder danske svineproducenter det evident, at omskrivning og omformning
af eu-retlige regler i national ret med delvis anvendelse af eu-reglerne uden klart at
anføre, hvilke regler som har eu-retlig oprindelse, og hvilke som ikke har, henholdsvis
uden at tillægge eu-reglerne forrang, ikke er forenelig med eu-retten.
                                        - 44 -
de nationalretlige særregler er endvidere uforenelige med ef-traktatens regler om
forordninger og transportforordningens regler derved, at de indeholder ufravigelige,
bindende fortolkningsregler. transportforordningens regler har et fleksibelt indhold,
som forudsætter kompetent skønsudøvelse i retsanvendelsen, som i sagens natur skal
tage hensyn til navnlig dyrenes biologiske konditioner og meteorologiske forhold,
herunder årstidernes forskelligheder. hertil er de kompetente myndigheder uddannet og
trænet. retsanvendelsen forestås således af kompetent, uddannet personale, som i
forvejen er egnet til at vurdere hvert enkelt dyrs transportegnethed. så meget desto mere
er disse kompetente og uddannede personer i stand til konkret at vurdere den
nødvendige dækhøjde og tage stilling til, om der er meteorologiske og biologiske
grunde til at reducere lasteevnen vedrørende den konkrete transport.
medlemsstaterne kan ikke lade regler som de beskrevne erstatte af ufravigelige regler,
som uden undtagelse udelukker, at proportionalitet udøves i retsanvendelsen.
ifølge transportforordningens bilag i, punkt d, svin, stk. 3 kan det være nødvendigt at
reducere kravene til lasteevnen med op til 20 %, forudsat at to kumulative betingelser
peger i samme retning; vejrforholdene og transportens varighed. denne regel kan ikke
omskrives til en national regel, som kun under hensyn til den ene af de to betingelser
generelt og ufravigeligt forøger kravene op til dets maksimum. ifølge artikel 30 kan
bilagene til transportforordningen ændres af rådet, som træffer afgørelse med
kvalificeret flertal. eventuelle nødvendige gennemførelsesbestemmelser til denne
forordning vedtages efter proceduren i artikel 32, stk. 2, jf. artikel 30, stk. 2. danske
svineproducenter finder det på denne baggrund evident, at justitsministeriet ikke
ensidigt kan lade transportforordningens bilag erstatte med nationalretlige bilag, idet der
ikke har fundet hverken ændringer eller gennemførelsesforanstaltninger sted.
ifølge transportforordningens betragtning 10 er formålet med at udstede reglerne i form
af en forordning at afskaffe den uensartede retsanvendelse, som transportdirektivet har
afstedkommet. danske svineproducenter gør gældende, at udstedelse af regler efter
forordningens ikrafttræden med et anderledes indhold, som bl.a. afskærer
proportionalitetsprincippets udøvelse i retsanvendelsen, og som stiller strengere krav
ved internationale transporter end ved rent nationale transporter, bringer formålet med
transportforordningen i fare.
nationalretlige krav som transportbekendtgørelsens § 3 om etablering af en mobil
løftewiremekanisme som betingelse for transportkøretøjers godkendelse til transporter
af svin over 8 timer strider mod transportforordningens regler. dette følger allerede af,
at det af § 3 udtrykkeligt fremgår, at godkendelse kun kan ske, såfremt både kravene i
transportforordningens bilag i, kapitel ii og vi, og transportbekendtgørelsens § 9 er
opfyldt. dertil kommer, at formuleringen af § 3 er anderledes end formuleringen af
transportforordningens artikel 18. endvidere indebærer det nationalretlige krav en
ændring af artikel 18 på trods af, at denne bestemmelse efter sin ordlyd udtømmende
foreskriver, hvilke krav som skal være opfyldt for, at der kan udstedes
godkendelsescertifikater.
den mere eksakte danske regel om 100 centimeters indvendig dækhøjde svarer til den
regel, som historisk har udgjort permanent dansk ret. denne bestemmelse hindrer de
facto transporter i 6 etager og er delvist overflødig, allerede fordi transportforordningen
indeholder detaljerede krav til mekanisk ventilation og alene stiller krav om en højde,
hvorefter dyrenes naturlige bevægelser ikke forhindres. 100 centimeter svarer til 1/3
                                         - 45 -
frihøjde i forhold til dyrenes størrelse. der kan alene etableres 94 centimeter mellem
hvert dæk på forvogne og sættevogne, hvorfor transporterne under overholdelse af det
omstridte krav alene foregår på 5 henholdsvis på 2 dæk.
ifølge transportforordningens artikel 1, stk. 3, kan medlemsstaterne indføre strengere
bestemmelser for så vidt angår rent nationale transporter. det afgørende i denne sag er
imidlertid, om det er foreneligt med transportforordningens regler at indføre strengere
regler, som alene gælder for internationale transporter.
5.     justitsministeriets anbringender
justitsministeriet gør gældende, at det spørgsmål, landsretten ønsker eu-domstolens
stillingtagen til, kan besvares på baggrund af eu-domstolens dom i sag c-491/06,
danske svineproducenter.
begrundelsen er, at de relevante regler om henholdsvis indvendig transporthøjde,
inspektionshøjde og lastetæthed i alt væsentligt er identiske i henholdsvis direktivet og
forordningen, og at medlemsstaterne derfor har de samme skønsbeføjelser for så vidt
angår den effektive håndhævelse af reglerne i danmark efter transportforordningens
ikrafttræden.
eftersom de nugældende danske regler er identiske med de dagældende danske regler,
og eftersom eu-domstolen allerede har taget stilling til foreneligheden af disse regler i
forhold til transportdirektivet, bør eu-domstolen på samme måde som i sag c-491/06
fastslå, at de danske regler om lastetæthed er i overensstemmelse med
transportforordningen, og overlade det til landsretten at foretage en konkret vurdering af
forholdet mellem proportionalitetskravet og de danske regler om inspektionshøjde.
dette indebærer i realiteten, at eu-domstolens besvarelse af landsrettens spørgsmål kan
indskrænkes til en henvisning til domskonklusionen i sag c-491/06 samt en henvisning
til det forhold, at både de danske regler og eu-reglerne i det alt væsentlige er uændrede.
justitsministeriet gør endvidere gældende, at det forhold, at de relevante eu-regler nu
findes i en forordning, ikke afskærer justitsministeriet fra at udstede regler som dem,
der findes i bekendtgørelse nr. 1729/2006.
i henhold til eu-domstolens retspraksis kan medlemsstaterne således udstede
gennemførelsesforanstaltninger til en forordning, hvis de ikke derved hindrer
forordningens direkte anvendelighed, hvis de ikke skjuler forordningens
fællesskabsretlige karakter, og hvis de præciserer udøvelsen af det skøn, der tildeles ved
den pågældende forordning, jf. sag 94/77, zerbone, saml. 1978, side 99, præmis 27, og
sag c-113/02, kommissionen mod holland, saml. 2004, side 9707, præmis 16.
justitsministeriet gør gældende, at disse betingelser er opfyldt, og at ministeriet derfor
lovligt har kunnet udstede bekendtgørelse nr. 1729/2006.
efter justitsministeriets opfattelse er det nemlig retsaktens indhold og ikke dens form,
der er afgørende for, hvorvidt medlemsstaterne er tillagt en skønsbeføjelse i forbindelse
med håndhævelsen af eu-reglerne. det følger således af retspraksis, at valget af en
retsakts form ikke kan ændre dens art og juridiske karakter, jf. sag 147/83, binderer,
saml. 1985, side 257, præmis 11-15, samt sag 322/88, grimaldi, saml. 1989, præmis
14.
                                                - 46 -
      i denne sag har de relevante bestemmelser i transportforordningen samme ordlyd og
      indhold som i transportdirektivet, hvorfor bestemmelserne i transportforordningen i
      realiteten forudsætter nationale gennemførelsesbestemmelser på samme måde som
      bestemmelserne i transportdirektivet.
      eftersom indholdet af de relevante regler i transportforordningen er det samme som i
      transportdirektivet, og eftersom eu-domstolen i sag c-491/06, danske
      svineproducenter mod justitsministeriet, har fastslået, at disse regler giver
      medlemsstaterne mulighed for at fastsætte normer, der er mere præcise end dem, der er
      anført i transportdirektivet, har medlemsstaterne også efter ikrafttrædelsen af
      transportforordningen adgang til at opretholde eller udstede nationale regler, der
      fastsætter mere præcise normer end dem, der fremgår af transportforordningen, med
      henblik på at kunne anvende forordningens bestemmelser effektivt.
      selve det forhold, at reglerne nu findes i en forordning, kan efter justitsministeriets
      opfattelse ikke i sig selv føre til et andet resultat.
      det følger således af eu-domstolens praksis, at visse forordningsbestemmelser kræver
      gennemførelsesforanstaltning i medlemsstaterne for at kunne blive gennemført og
      håndhævet, jf. sag c-403/98, monte arcosu, saml. 2001, side 201, præmis 25-29.
      justitsministeriet gør gældende, at der er tilfældet vedrørende transportforordningens
      regler om henholdsvis indvendig transporthøjde, inspektionshøjde samt lastetæthed.
      6.     vestre landsrets bemærkninger
      landsretten finder det nødvendigt at udsætte sagen med henblik på forelæggelse for
      eu-domstolen af et præjudicielt spørgsmål, idet sagens udfald afhænger af en
      fortolkning af ef-traktatens bestemmelse om retsvirkningen af forordninger.
                                           t h i b e s t e m m e s:
      domstolen anmodes om at besvare følgende spørgsmål:
             "skal ef-traktatens artikel 249, stk. 2, og artikel 37 i rådets forordning 1/2005
             om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om
             ændring af direktiv 64/432/eøf og 93/119/ef og forordning (ef) nr. 1255/97
             samt bestemmelserne i artikel 3, litra f) og g) sammenholdt med kapitel ii, punkt
             1.1, litra f), og punkt 1.2, og bestemmelserne i artikel 3, litra g) sammenholdt med
             kapitel vii, punkt d, i bilag i til transportforordningen fortolkes således, at
             medlemsstaterne er afskåret fra at udstede nationale regler, der fastsætter
             detaljerede krav til henholdsvis indvendig transporthøjde, inspektionshøjde og
             lastetæthed?"
      ...”
ved dom af 21. december 2011 besvarede eu-domstolen den supplerende præjudicielle
forelæggelse. af dommen – c-316/10 – fremgår blandt andet:
      ”...
      1      anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 288,
             stk. 2, teuf, artikel 3, stk. 2, litra f) og g), og artikel 37 i rådets forordning (ef)
             nr. 1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af dyr under transport og dermed
                                      - 47 -
  forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/eøf og 93/119/ef og
  forordning (ef) nr. 1255/97 (eut 2005 l 3, s. 1) og af kapitel ii, punkt 1.1, litra
  f), og punkt 1.2, og kapitel vii, afsnit d, i bilag i til forordning nr. 1/2005.
2 anmodningen er indgivet under en sag mellem erhvervsorganisationen danske
  svineproducenter og justitsministeriet vedrørende bl.a. foreneligheden med
  forordning nr. 1/2005 af supplerende nationale bestemmelser, som tilsigter på
  visse punkter at præcisere anvendelsen af denne forordning, såsom bekendtgørelse
  nr. 1729 af 21. december 2006 om beskyttelse af dyr under transport (lovtidende
  2006 a, herefter »bekendtgørelse nr. 1729/2006«), og overensstemmelsen af visse
  bestemmelser i denne bekendtgørelse med den pågældende forordning.
  retsforskrifter
  eu-retten
  forordning nr. 1/2005
3 det anføres i anden, sjette, ottende, tiende og ellevte betragtning til forordning
  nr. 1/2005:
  »(2)      med rådets direktiv 91/628/eøf af 19. november 1991 om beskyttelse
         af dyr under transport [og om ændring af direktiv 90/425/eøf og
         91/496/eøf (eft l 340, s. 17), som ændret ved rådets direktiv 95/29/ef
         af 29. juni 1995 (eft l 148, s. 52, herefter »direktiv 91/628«)], har rådet
         vedtaget bestemmelser vedrørende transport af dyr for at fjerne tekniske
         hindringer for handelen med levende dyr og skabe grundlag for, at de
         pågældende markedsordninger kan fungere tilfredsstillende, samtidig med at
         der sikres en tilfredsstillende beskyttelse af de pågældende dyr.
  […]
  (6)    rådet opfordrede den 19. juni 2001 […] kommissionen til at fremlægge
         forslag med henblik på at sikre, at den eksisterende fællesskabslovgivning
         gennemføres effektivt, og at der sikres en streng kontrol hermed, at forbedre
         beskyttelsen af dyr og deres velfærd og forebygge, at smitsomme
         dyresygdomme opstår og spredes, samt at indføre strengere betingelser, så
         dyrenes velfærd og sundhed under og efter transport beskyttes, og således at
         de undgår smerter og lidelser.
  [...]
  (8)    den 11. marts 2002 vedtog den videnskabelige komité for dyrs sundhed
         og trivsel en udtalelse om dyrs velfærd under transport. på baggrund heraf
         må fællesskabslovgivningen ændres, så der tages højde for nye
         videnskabelige data, samtidig med at det som et prioriteret mål sikres, at
         reglerne kan gennemføres inden for den nærmeste fremtid.
  […]
  (10) i lyset af erfaringerne med at harmonisere fællesskabslovgivningen om
         transport af dyr inden for rammerne af direktiv [91/628] og i betragtning af
         de problemer, der er opstået som følge af den uensartede gennemførelse af
         direktivet i de forskellige medlemsstater, er det mere hensigtsmæssigt at
         fastsætte fællesskabsbestemmelser på dette område i form af en forordning.
         indtil der er vedtaget detaljerede bestemmelser for visse arter, som har
         særlige behov, og som udgør en meget begrænset del af fællesskabets
                                     - 48 -
        husdyrbestand, er det hensigtsmæssigt at give medlemsstaterne mulighed for
        at indføre eller opretholde yderligere nationale regler for transport af
        sådanne dyrearter.
  (11) for at sikre en konsekvent og effektiv anvendelse af denne forordning på
        hele fællesskabets område på baggrund af det grundlæggende princip om, at
        dyr ikke må transporteres under sådanne forhold, at de kan komme til skade
        eller blive påført unødig lidelse, bør der fastsættes detaljerede bestemmelser
        om de særlige behov, der opstår i forbindelse med forskellige former for
        transport. sådanne detaljerede bestemmelser bør fortolkes og anvendes i
        overensstemmelse med ovennævnte princip, og de bør ajourføres i tide,
        navnlig når det i lyset af nye videnskabelige udtalelser viser sig, at de ikke
        længere sikrer efterlevelsen af dette princip i forbindelse med bestemte
        dyrearter eller former for transport.«
4 artikel 1 i forordning nr. 1/2005 bestemmer:
  »1. denne forordning finder anvendelse på transport af levende hvirveldyr, som
  finder sted i fællesskabet [...]
  […]
  3.    denne forordning udelukker ikke, at der på nationalt plan kan træffes
  strengere foranstaltninger med henblik på at forbedre dyrenes velfærd under
  transport, der fuldt ud afvikles inden for en medlemsstats område, eller som i
  forbindelse med søtransport indledes på en medlemsstats område.
  […]«
5 denne forordnings artikel 3, som har overskriften »almindelige betingelser for
  transport af dyr«, bestemmer:
  »det er forbudt at transportere dyr eller lade dem transportere under sådanne
  forhold, at de kan komme til skade eller blive påført unødig lidelse.
  desuden skal følgende betingelser være opfyldt:
  […]
  f)   [...] dyrenes velbefindende skal løbende kontrolleres og sikres.
  g)    [d]yrene skal råde over et gulvareal og en ståhøjde, som er passende i
        forhold til deres størrelse og den planlagte transport.
  […]«
6 forordningens artikel 6, stk. 3, har følgende ordlyd:
  »transportvirksomheder skal transportere dyr i overensstemmelse med de
  tekniske forskrifter i bilag i.«
7 kapitel ii i bilag i til forordning nr. 1/2005 indeholder tekniske specifikationer
  vedrørende transportmidler. punkt 1 heri samler bestemmelserne for alle
  transportmidler og har følgende ordlyd:
  »1.1. transportmidler og containere samt disses udstyr skal være udformet og
  indrettet samt vedligeholdes og anvendes på en sådan måde, at
  […]
  f)    der er adgang til dyrene, så det er muligt at tilse og passe dem
                                     - 49 -
   […]
   1.2. i det rum, hvor dyrene er anbragt, og på alle niveauer heri skal der være
   tilstrækkeligt med plads til, at der kan sikres god ventilation oven over dyrene, når
   de står oprejst i normal stilling, idet dyrenes naturlige bevægelser under ingen
   omstændigheder må begrænses.
   […]«
8  kapitel iii i dette bilag vedrører transportpraksis. punkt 2, som har overskriften
   »under transporten«, indeholder følgende bestemmelse:
   »2.1. pladsforholdene skal som et minimum opfylde de mindstekrav, der er fastsat
   for dyr og transportmidler i kapitel vii.«
9  samme bilags kapitel v vedrører bl.a. transporttider og bestemmer i punkt 1, som
   bl.a. vedrører tamsvin, følgende:
   »[…]
   1.2. transporttiden for dyr af de [...] omhandlede arter må ikke overstige otte
   timer.
   1.3. den maksimale transporttid i punkt 1.2 kan forlænges, hvis de supplerende
   krav i kapitel vi er opfyldt.
   […]«
10 det nævnte kapitel vi indeholder supplerende bestemmelser for lange transporter
   af bl.a. tamsvin og indeholder fire punkter.
11 i dette kapitels punkt 1, som vedrører alle lange transporter, opregnes krav
   vedrørende tag, gulv og strøelse, foder, skillevægge samt minimumskriterier for
   visse arter. den eneste betingelse, som i sidstnævnte henseende finder anvendelse
   på svin, er, at tamsvin, der transporteres på lange transporter, skal veje over 10 kg,
   medmindre de er ledsaget af deres mor. punkt 2-4 i det pågældende kapitel
   vedrører henholdsvis vandforsyning under transport i containere, ventilation af
   vejtransportmidler og temperaturovervågning samt anvendelse af et
   navigationssystem.
12 kapitel vii i bilag i fastsætter bestemmelser vedrørende pladsforhold. det har
   følgende ordlyd:
   »pladsforholdene for dyr skal opfylde følgende mindstekrav:
   […]
   d.     svin
   jernbane- og vejtransport
   alle svinene skal som minimum kunne ligge ned og stå op i deres naturlige
   stilling.
   for at disse minimumskrav kan opfyldes, bør lastetætheden for svin på ca. 100 kg
   under transport ikke overstige 235 kg/m².
   det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til
   svinenes race, størrelse og fysiske tilstand; en forøgelse med indtil 20% kan også
   være nødvendig på grund af vejrforholdene og transportens varighed.
                                      - 50 -
   […]«
13 i overensstemmelse med artikel 37 i forordning nr. 1/2005 finder ovennævnte
   bestemmelser i princippet anvendelse fra den 5. januar 2007. bestemmelsens
   sidste stykke har følgende ordlyd:
   »denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver
   medlemsstat.«
   direktiv 91/628 og forordning (ef) nr. 411/98
14 direktiv 91/628 er blevet ophævet ved forordning nr. 1/2005 i overensstemmelse
   med sidstnævntes artikel 33. dette direktiv fandt bl.a. anvendelse på transport af
   husdyr af svinearter inden for samt til og fra en medlemsstat.
15 hvad særligt angår svin fastsatte bilaget til direktiv 91/628 i kapitel i, afsnit a,
   punkt 2, litra a) og b), de krav, der skulle være opfyldt for så vidt angår
   rumhøjden, i tilsvarende vendinger som i forordning nr. 1/2005.
16 i kapitel vi i dette bilag vedrørte punkt 47 lastetætheden. afsnit d i dette punkt
   vedrørte svin og var affattet med samme ordlyd som afsnit d i kapitel vii i bilag i
   til forordning nr. 1/2005, som er gengivet ovenfor i denne doms præmis 12.
17 punkt 48 i bilaget, som udgjorde kapitel vii, vedrørte bl.a. forsendelsestider og
   indeholdt følgende bestemmelser:
   »[…]
   2.     forsendelsestiden må for [bl.a. husdyr af svinearter] ikke overstige otte
   timer.
   3.     den maksimale forsendelsestid i punkt 2 kan forlænges, når transportmidlet
   opfylder [følgende] supplerende krav:
   […]
   –      [c]haufføren har direkte adgang til dyrene.
   […]«
18 rådets forordning (ef) nr. 411/98 af 16. februar 1998 om supplerende normer
   vedrørende dyrebeskyttelse, for lastbiler, der benyttes til befordring af dyr ved
   over otte timers transporttid (eft l 52, s. 8), som blev vedtaget med hjemmel i
   artikel 13, stk. 1, i direktiv 91/628, fandt anvendelse fra den 1. juli 1999. i
   overensstemmelse med forordningens artikel 1, sammenholdt med punkt 3 i
   bilaget til forordningen, skulle sådanne lastbiler, når de benyttes til befordring af
   bl.a. svin, være indrettet, »så der til enhver tid er direkte adgang til samtlige dyr,
   der transporteres, for at de kan tilses og gives den nødvendige pasning«.
19 forordning nr. 411/98 er ligeledes blevet ophævet ved forordning nr. 1/2005 i
   overensstemmelse med sidstnævntes artikel 33.
20 i dom af 8. maj 2008, danske svineproducenter (sag c-491/06, sml. i, s. 3339),
   fastslog domstolen …
   national ret
                                    - 51 -
21 bekendtgørelse nr. 1729/2006 fastsætter visse krav, som skal opfyldes ved
   transport af svin.
22 hvad angår rumhøjden bestemmer bekendtgørelsens § 9, stk. 1, følgende:
   »ved transport af svin på 40 kg og derover skal den indvendige højde mellem hver
   etage – målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet (f.eks.
   undersiden af eventuelle tværbjælker eller stivere) – mindst opfylde følgende krav
   under kørsel:
     gennemsnitsvægt i kg       indvendig højde ved         indvendig       højde
                                anvendelse      af      et  ved anvendelse af
                                mekanisk ventilations-      andet ventilations-
                                system                      system
     40                         74 cm                       89 cm
     50                         77 cm                       92 cm
     70                         84 cm                       99 cm
     90                         90 cm                       105 cm
     100                        92 cm                       107 cm
     110                        95 cm                       110 cm
     130                        99 cm                       114 cm
     150                        103 cm                      118 cm
     170                        106 cm                      121 cm
     190                        109 cm                      124 cm
     210                        111 cm                      126 cm
     230                        112 cm                      127 cm«
23 bekendtgørelsens § 9, stk. 5, regulerer inspektionshøjden i tilfælde af rejser af
   over otte timers varighed på følgende måde:
   »når den samlede forsendelsestid for svin på 40 kg og derover overstiger otte
   timer, skal der anvendes transportmidler, der – eksempelvis i kraft af hævbart tag
   kombineret med mobile etager eller tilsvarende konstruktion – til enhver tid sikrer,
   at der kan etableres en indvendig inspektionshøjde på mindst 140 cm for hver
   etage – målt fra det højeste punkt på gulvet til det laveste punkt i loftet (f.eks.
   undersiden af eventuelle tværbjælker eller stivere). ved etablering af den
                                    - 52 -
   indvendige inspektionshøjde på 140 cm skal der ved transport af dyr i flere etager
   fortsat mindst være den i stk. 1 nævnte indvendige højde på de øvrige etager.«
24 kravene vedrørende lastetæthed er fastsat i bilag 2 til bekendtgørelse
   nr. 1729/2006, hvori punkt d, som vedrører svin, har følgende ordlyd:
   »transport med jernbane eller lastbil inklusive påhængskøretøj
   1.    transporter af under otte timers varighed:
     levende vægt (kg)                        areal (m²) pr. dyr
     25                                       0,17
     50                                       0,26
     75                                       0,33
     100                                      0,42
     200                                      0,70
     250 eller mere                           0,80
   det kan være nødvendigt at øge ovennævnte minimumsgulvareal under hensyn til
   dyrenes race, størrelse samt fysiske tilstand. det kan også være nødvendigt at øge
   arealet med indtil 20[%] på grund af vejrforholdene og forsendelsens varighed.
   2.    transporter af over otte timers varighed:
     levende vægt (kg)                       areal (m²) pr. dyr
     25                                      0,20
     50                                      0,31
     75                                      0,39
     100                                     0,50
     200                                     0,84
     250 eller mere                          0,96
   […]«
25 bekendtgørelsens § 36, stk. 4, andet afsnit, indeholder en overgangsbestemmelse,
   som transportørerne kunne påberåbe sig indtil den 15. august 2010 for køretøjer,
                                      - 53 -
   som var indregistreret senest den 15. august 2005. denne bestemmelse har
   følgende ordlyd:
   »ved transport [af over otte timers varighed] af svin på 40 kg og derover skal den
   indvendige højde mellem hver etage – målt fra det højeste punkt på gulvet til det
   laveste punkt i loftet (f.eks. undersiden af eventuelle tværbjælker eller stivere) –
   mindst opfylde følgende krav under kørsel:
     gennemsnitsvægt i kg         indvendig højde ved     indvendig højde ved
                                  anvendelse af et        anvendelse af andet
                                  mekanisk                ventilationssystem
                                  ventilationssystem
     svin over 40 kg til og       100 cm                  107 cm
     med 110 kg
     svin over 110 kg til og      110 cm                  118 cm
     med 150 kg
     svin over 150 kg til og      112 cm                  127 cm
     med 230 kg
     svin over 230 kg             > 112 cm                > 127 cm«
   tvisten i hovedsagen og det præjudicielle spørgsmål
26 danske svineproducenter anlagde den 14. maj 2005 sag ved vestre landsret mod
   justitsministeriet med påstand om, at den danske lovgivning om transport af dyr,
   som var gældende før bekendtgørelse nr. 1729/2006, for så vidt angår transport af
   svin fastsatte visse krav til den minimale rumhøjde, den minimale
   inspektionshøjde og den maksimale lastetæthed, som var i strid med visse
   fællesskabsretlige bestemmelser og særligt bestemmelserne i direktiv 91/628.
   efter en første præjudiciel forelæggelse traf domstolen afgørelse om
   fortolkningen af dette direktiv i dommen i sagen danske svineproducenter, som
   gengivet i denne doms præmis 20.
27 under samme sag ved den forelæggende ret har sagsøgeren i hovedsagen
   efterfølgende gjort gældende, at de tilsvarende bestemmelser i bekendtgørelse
   nr. 1729/2006, som stadig finder anvendelse, er i strid med forordning nr. 1/2005.
28 vestre landsret har på denne baggrund besluttet på ny at udsætte sagen og
   forelægge domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:
   »skal [artikel 288, stk. 2, teuf] og artikel 37 i [...] forordning nr. 1/2005 [...]
   samt bestemmelserne i [denne forordnings] artikel 3, [stk. 2,] litra f) og g),
   sammenholdt med kapitel ii, punkt 1.1, litra f), og punkt 1.2, [i bilag i til denne
   forordning], og bestemmelserne i [samme forordnings] artikel 3, [stk. 2,] litra g),
   sammenholdt med kapitel vii, punkt d, i [dette] bilag [...], fortolkes således, at
   medlemsstaterne er afskåret fra at udstede nationale regler, der fastsætter
   detaljerede krav [vedrørende vejtransport af svin] til henholdsvis indvendig
   transporthøjde, inspektionshøjde og lastetæthed?«
                                    - 54 -
   om det præjudicielle spørgsmål
   indledende bemærkninger
29 danske svineproducenter og union européenne du commerce de bétail et de la
   viande har foreslået domstolen at omformulere det præjudicielle spørgsmål fra
   den forelæggende ret, således at spørgsmålets rækkevidde udvides eller
   præciseres.
30 for det første har sagsøgeren i hovedsagen anmodet domstolen om at besvare tre
   spørgsmål, som svarer til de spørgsmål, som blev forelagt i forbindelse med den
   præjudicielle forelæggelse, der gav anledning til dommen i sagen danske
   svineproducenter.
31 for det andet har union européenne du commerce de bétail et de la viande
   anmodet domstolen om at omformulere det præjudicielle spørgsmål således, at
   det ligeledes omfatter princippet om frie varebevægelser, princippet om loyalt
   samarbejde og artikel 30, stk. 2, i forordning nr. 1/2005. spørgsmålet skal
   endvidere ligeledes vedrøre nationale bestemmelser, som ikke fastsætter
   detaljerede krav, men taloplysninger, som ikke er indeholdt i denne forordning.
32 det bemærkes i denne henseende, at det inden for rammerne af samarbejdet
   mellem domstolen og de nationale retter i henhold til artikel 267 teuf
   udelukkende tilkommer den nationale ret, for hvilken en tvist er indbragt, og som
   har ansvaret for den retsafgørelse, der skal træffes, på grundlag af de konkrete
   omstændigheder i den sag, der er indbragt for den, at vurdere såvel, om en
   præjudiciel afgørelse er nødvendig for, at den kan afsige dom, som relevansen af
   de spørgsmål, den forelægger domstolen. retten til at bestemme, hvilke
   spørgsmål der skal forelægges domstolen, tilkommer således alene den nationale
   ret, og parterne i hovedsagen kan ikke ændre deres indhold (jf. bl.a. dom af
   15.10.2009, sag c-138/08, hochtief og linde-kca-dresden, sml. i, s. 9889,
   præmis 20 og 21 og den deri nævnte retspraksis).
33 en ændring af præjudicielle spørgsmåls indhold eller et svar på de supplerende
   spørgsmål, der er nævnt af sagsøgeren i hovedsagen i dennes indlæg, ville
   desuden være uforenelig med domstolens forpligtelse til at give medlemsstaternes
   regeringer samt andre berørte parter mulighed for at afgive indlæg i henhold til
   artikel 23 i statutten for den europæiske unions domstol, når henses til, at det i
   henhold til denne bestemmelse kun er forelæggelsesafgørelserne, der meddeles de
   pågældende parter (jf. i denne retning dommen i sagen hochtief og linde-kca-
   dresden, præmis 22 og den deri nævnte retspraksis).
34 det følger heraf, at domstolen ikke kan efterkomme de anmodninger om at
   omformulere det præjudicielle spørgsmål, som er fremsat af danske
   svineproducenter og union européenne du commerce de bétail et de la viande.
35 danske svineproducenters anmodning om genåbning af proceduren – indgået til
   domstolens justitskontor den 9. december 2011 – kan i øvrigt ikke efterkommes.
   for det første er denne anmodning i det væsentlige baseret på den afgørelse,
   hvorved højesteret afviste det kæremål, som sagsøgeren i hovedsagen havde
   indgivet mod forelæggelsesafgørelsen med henblik på, at domstolen blev forelagt
   supplerende præjudicielle spørgsmål i forhold til det, som er indeholdt i denne
   afgørelse. en sådan omstændighed er i sig selv uden relevans for den foreliggende
                                       - 55 -
   præjudicielle forelæggelse. for det andet, hvad angår henvisningen til dom af 6.
   oktober 2011, astrid preissl (sag c-381/10, endnu ikke trykt i samling af
   afgørelser), bemærkes, at der ikke er givet nogen begrundelse for, hvorledes
   denne dom skulle berettige en genåbning af proceduren i forbindelse med
   nærværende præjudicielle forelæggelse.
    domstolens svar
36 med spørgsmålet ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om
   forordning nr. 1/2005 skal fortolkes således, at den er til hinder for, at en
   medlemsstat vedtager foranstaltninger, der vedrørende vejtransport af svin
   fastsætter talmæssige normer for så vidt angår for det første den indvendige højde
   af de rum, hvor dyrene er anbragt, for det andet inspektion af dyrene under
   transport, og for det tredje det areal, som dyrene har til rådighed, idet de nævnte
   normer i givet fald varierer afhængigt af, om der er tale om rejser af over otte
   timers varighed eller ej. den forelæggende ret har mere præcist sat disse normer i
   forbindelse med henholdsvis artikel 3, stk. 2, litra g), sammenholdt med bilag i,
   kapitel ii, punkt 1.2, artikel 3, stk. 2, litra f), sammenholdt med bilag i, kapitel ii,
   punkt 1.1, litra f), og artikel 3, stk. 2, litra g), sammenholdt med bilag i, kapitel
   vii, afsnit d, til nævnte forordning.
37 med formuleringen af spørgsmålet, læst i lyset af bemærkningerne i
   forelæggelsesafgørelsen, har den forelæggende ret imidlertid fremhævet, at
   domstolen i dommen i sagen danske svineproducenter allerede har truffet
   afgørelse om foreneligheden af nationale foranstaltninger, såsom de i hovedsagen
   omhandlede, med direktiv 91/628, hvis bestemmelser fremviser væsentlige
   ligheder med bestemmelserne i forordning nr. 1/2005 for så vidt angår de aspekter,
   der berøres af sådanne foranstaltninger. i denne sammenhæng har vestre landsret
   rejst spørgsmålet om den eventuelle betydning af den omstændighed, at området
   nu er reguleret på eu-plan ved en forordning og ikke længere ved et direktiv for
   så vidt angår medlemsstaternes mulighed for stadig at fastsætte foranstaltninger af
   denne art.
38 det skal i denne forbindelse bemærkes, at det følger af artikel 288, stk. 2 og 3,
   teuf, at mens direktiver er bindende for medlemsstaterne med hensyn til de
   tilsigtede mål, men overlader det til de nationale myndigheder at bestemme form
   og midler for gennemførelsen, er forordninger bindende i alle enkeltheder og
   gælder umiddelbart i medlemsstaterne.
39 forordningers karakter og funktion i eu-rettens retskildesystem betyder, at deres
   bestemmelser i almindelighed har umiddelbar virkning i de nationale retsordener,
   uden at det er nødvendigt for de nationale myndigheder at træffe
   gennemførelsesforanstaltninger (jf. dom af 24.6.2004, sag c-278/02, handlbauer,
   sml. i, s. 6171, præmis 25 og den deri nævnte retspraksis).
40 visse forordningsbestemmelser kan dog – for at kunne blive gennemført – kræve,
   at der vedtages gennemførelsesforanstaltninger af medlemsstaterne (handlbauer-
   dommen, præmis 26 og den deri nævnte retspraksis).
41 det følger i øvrigt af fast retspraksis, at medlemsstaterne kan træffe
   gennemførelsesforanstaltninger til en forordning, hvis de ikke hindrer dens direkte
   anvendelighed, hvis de ikke skjuler dens fællesskabsretlige karakter, og hvis de
   præciserer udøvelsen af det skøn, der er tildelt dem ved den pågældende
   forordning, alt sammen inden for grænserne af forordningens bestemmelser (dom
                                     - 56 -
   af 14.10.2004, sag c-113/02, kommissionen mod nederlandene, sml. i, s. 9707,
   præmis 16 og den deri nævnte retspraksis).
42 den omstændighed, at unionens retsforskrifter om beskyttelse af dyr under
   transport fremover findes i en forordning, betyder følgelig ikke nødvendigvis, at
   alle nationale gennemførelsesforanstaltninger til disse retsforskrifter nu er forbudt.
43 for at afgøre, om en national gennemførelsesforanstaltning til forordning
   nr. 1/2005 er i overensstemmelse med eu-retten, må man således henholde sig til
   de relevante bestemmelser i denne forordning med henblik på at undersøge, om
   disse bestemmelser, fortolket i lyset af forordningens formål, forbyder, pålægger
   eller tillader medlemsstaterne at vedtage visse gennemførelsesforanstaltninger og
   særligt i sidstnævnte tilfælde, om den pågældende foranstaltning falder inden for
   rammerne af det skøn, som er tildelt medlemsstaterne.
44 hvad angår formålene med forordning nr. 1/2005 skal det bemærkes, at selv om
   fjernelse af tekniske hindringer for handelen med levende dyr og de pågældende
   markedsordningers tilfredsstillende funktion, som fremhæves i anden betragtning
   til forordningen, hører til dennes formål, ligesom de hørte til formålet med
   direktiv 91/628, som forordningen udgør en forlængelse af, fremgår det imidlertid
   af anden, sjette og ellevte betragtning til forordningen, at i lighed med direktivet
   er hovedformålet beskyttelsen af dyr under transport. konstateringen i præmis 29
   i dommen i sagen danske svineproducenter vedrørende formålene med dette
   direktiv gælder således også for forordning nr. 1/2005.
45 det er i lyset af disse betragtninger, at det skal undersøges, om nationale
   foranstaltninger som de i hovedsagen omhandlede, der i forbindelse med
   vejtransport af svin fastsætter talmæssige normer vedrørende den indvendige
   rumhøjde, inspektion af dyrene under transport og det areal, som dyrene har til
   rådighed, er forenelig med denne forordning.
   den indvendige rumhøjde
46 hvad angår den indvendige højde af de rum, hvor dyrene er anbragt, i køretøjer,
   som anvendes til transport af svin, indeholder den i hovedsagen omhandlede
   bekendtgørelse to forskellige typer normer. for det første fastsætter § 9, stk. 1, i
   bekendtgørelse nr. 1729/2006, som finder anvendelse uanset rejsens varighed,
   normer for så vidt angår den minimale indvendige rumhøjde i forhold til vægten
   af de dyr, der transporteres. for det andet fastsætter bekendtgørelsens § 36, stk. 4,
   en overgangsbestemmelse med normer af samme art, men strengere, som
   imidlertid alene finder anvendelse på rejser af over otte timers varighed. disse
   normer er identiske med dem, som blev undersøgt i forbindelse med dommen i
   sagen danske svineproducenter, som det fremgår af nævnte doms præmis 14, 15
   og 34.
47 dette aspekt af vejstransport af svin er reguleret ved artikel 3, stk. 2, litra g), i
   forordning nr. 1/2005 og ved kapitel ii, punkt 1.2, og kapitel vii, afsnit d, første
   punktum, i bilag i hertil. det følger af disse bestemmelser, at den indvendige
   højde af de rum, hvor dyrene er anbragt, i køretøjer, som anvendes til transport af
   svin, skal være tilstrækkelig til, at svinene kan stå op i deres naturlige stilling,
   henset til deres størrelse og den planlagte transport, og til, at der kan sikres god
   ventilation oven over dyrene, når de står oprejst i normal stilling, uden at deres
   naturlige bevægelser må begrænses. som fastslået i denne doms præmis 15, svarer
                                      - 57 -
   disse bestemmelser til dem, der fandtes i direktiv 91/628, som blev fortolket i
   dommen i sagen danske svineproducenter.
48 for så vidt som denne forordning ikke præcist fastsætter den indvendige
   rumhøjde, og idet de relevante bestemmelser i denne henseende svarer til
   bestemmelserne i direktiv 91/628, skal der anerkendes en vis skønsbeføjelse for
   medlemsstaterne, svarende til den skønsbeføjelse, som de ved den pågældende
   dom blev tilkendt i forbindelse med dette direktiv.
49 som den danske regering i øvrigt har anført, kan en medlemsstats vedtagelse af
   regler, som konkret præciserer rækkevidden på nationalt plan af de krav, som er
   formuleret generelt i forordning nr. 1/2005, styrke retssikkerheden, for så vidt som
   sådanne regler fastsætter kriterier, som øger forudsigeligheden af forordningens
   krav, og som derfor bidrager til såvel de berørte økonomiske aktørers overholdelse
   af disse krav, som til effektiviteten og objektiviteten af den kontrol, som samtlige
   kompetente myndigheder skal føre hermed.
50 vedtagelsen af nationale foranstaltninger, som fastsætter talmæssige normer for så
   vidt angår den indvendige rumhøjde, er følgelig ikke i sig selv i strid med
   forordningen.
51 sådanne normer skal imidlertid være i overensstemmelse med bestemmelserne i
   og formålene med forordning nr. 1/2005 og med de almindelige eu-retlige
   principper, særligt proportionalitetsprincippet.
52 det følger af dette princip, som bl.a. skal iagttages af medlemsstaternes
   lovgivnings- og tilsynsmyndigheder ved anvendelsen af eu-retten, at de
   foranstaltninger, der gennemføres ved en bestemmelse, skal være egnede til at
   gennemføre det tilsigtede formål og ikke gå videre, end hvad der er nødvendigt
   for at opnå dette (jf. i denne retning dom af 24.6.2010, sag c-375/08, pontini
   m.fl., præmis 87 og den deri nævnte retspraksis). det pågældende princip
   medfører bl.a., at når der er tale om en eu-lovgivning, som forfølger flere formål,
   hvoraf et er hovedformålet, skal en medlemsstat, som vedtager normer inden for
   rammerne af den skønsbeføjelse, medlemsstaterne er tildelt ved en bestemmelse i
   denne lovgivning, iagttage dette hovedformål uden at forhindre opfyldelsen af
   lovgivningens øvrige formål. henset til disse øvrige formål skal en sådan national
   norm følgelig være egnet til at sikre gennemførelsen af det pågældende
   hovedformål og ikke gå videre, end hvad der er nødvendigt for at nå det (jf.
   analogt dommen i sagen danske svineproducenter, præmis 31, 32 og 40).
53 disse forskellige forhold skal undersøges for hver af de to forskellige typer
   normer i denne sag.
54 hvad for det første angår bestemmelser, der præciserer den minimale indvendige
   rumhøjde, såsom de i hovedsagen omhandlede, skal det bemærkes, at de normer,
   der fastsættes heri, er egnede til at opfylde hovedformålet om beskyttelse af dyr
   under transport, som forfølges med forordning nr. 1/2005 (jf. analogt dommen i
   sagen danske svineproducenter, præmis 46).
55 det skal imidlertid bemærkes, at normer af denne art, som kan finde anvendelse
   på alle transporter af svin, der finder sted – om end alene delvist – på den
   medlemsstats område, som har fastsat dem, kan hindre opfyldelsen af de formål
   vedrørende afskaffelse af tekniske hindringer for handelen med levende dyr og
   skabelsen af grundlag for, at markedsordningerne kan fungere efter hensigten,
                                      - 58 -
   som ligeledes forfølges med forordning nr. 1/2005. det skal følgelig undersøges,
   om sådanne normer, henset til disse formål, er nødvendige og afpasset efter
   hovedformålet om beskyttelse af dyr under transport, som forfølges med
   forordningen, uden at anvendelsen heraf begrænser de frie varebevægelser både
   ved indførsel og udførsel (jf. analogt, dommen i sagen danske svineproducenter,
   præmis 43) på en uforholdsmæssig måde (jf. analogt dom af 25.2.2010, sag c-
   562/08, müller fleisch, sml. i, s. 1391, præmis 38 og 42).
56 talmæssige normer vedrørende den minimale indvendige rumhøjde, såsom dem,
   der er fastsat ved bekendtgørelse nr. 1729/2006, skal være afpasset efter
   hovedformålet om beskyttelse af dyr under transport og må ikke gå videre, end
   hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
57 det skal i denne forbindelse særligt sikres, at de pågældende normer ikke går
   videre, end hvad der er nødvendigt for at nå formålet om beskyttelse af dyrenes
   velfærd under transporten, således som dette er præciseret ved kravene i
   forordning nr. 1/2005, hvorefter alle svin for det første skal kunne stå oprejst i
   deres naturlige stilling, og for det andet at der skal være tilstrækkelig med plads i
   de rum, hvor dyrene er anbragt, og på alle niveauer heri til, at der kan sikres god
   ventilation oven over dyrene, når de står oprejst i normal stilling, idet dyrenes
   naturlige bevægelser under ingen omstændigheder må begrænses.
58 det skal ligeledes undersøges, om sådanne normer afføder meromkostninger og
   tekniske vanskeligheder, som kan stille enten producenterne i den medlemsstat,
   der har vedtaget bestemmelserne, eller producenterne i de øvrige medlemsstater,
   som ønsker at transportere deres varer til eller gennem den førstnævnte
   medlemsstat, ringere (jf. analogt dommen i sagen danske svineproducenter,
   præmis 45).
59 da der ikke findes nogen fortolkningsbidrag i de sagsakter, der er fremlagt for
   domstolen, påhviler det den forelæggende ret at foretage de undersøgelser, der
   kræves i denne forbindelse, idet der skal tages hensyn til de standarder, som under
   overholdelse af forordning nr. 1/2005 almindeligvis anerkendes af de øvrige
   medlemsstater bortset fra den, der har udstedt de pågældende normer.
60 det skal imidlertid allerede bemærkes, at normer vedrørende den indvendige
   rumhøjde ved rejser af over otte timers varighed, såsom dem, der er fastsat i
   overgangsbestemmelserne i § 36, stk. 4, i bekendtgørelse nr. 1729/2006, ikke kan
   betragtes som forholdsmæssige, når samme medlemsstat i øvrigt har vedtaget
   mindre strenge normer, såsom dem, der er indeholdt i samme bekendtgørelses § 9,
   stk. 1, i forbindelse med de almindeligt gældende retsregler.
   inspektion af dyrene under rejsen
61 i overensstemmelse med § 9, stk. 5, i bekendtgørelse nr. 1729/2006 skal
   transportmidler, der anvendes til transport af svin på 40 kg og derover ved rejser,
   der overstiger otte timer, være indrettet på en sådan måde, at der til enhver tid kan
   etableres en indvendig inspektionshøjde på mindst 140 cm for hver etage.
62 forordning nr. 1/2005 bestemmer i denne forbindelse i artikel 3, stk. 2, litra f),
   sammenholdt med kapitel ii, punkt 1.1, litra f), i bilag i hertil, at transportmidler,
   som anvendes til transport af dyr, skal være indrettet på en sådan måde, at der er
   adgang til dyrene, så det er muligt løbende at kontrollere deres velbefindende. det
   bemærkes, at i modsætning til hvad der gjaldt i henhold til den ordning, der var
                                     - 59 -
   indført ved direktiv 91/628 og forordning nr. 411/98, finder bestemmelserne i
   forordning nr. 1/2005 vedrørende inspektion af dyr under transport anvendelse på
   alle transportmidler uafhængigt af rejsens varighed.
63 en national foranstaltning, der fastsætter særlige krav på dette område, som alene
   skal finde anvendelse på rejser af over otte timers varighed, er følgelig i strid med
   de pågældende bestemmelser i forordning nr. 1/2005, idet adgangen til dyrene for
   løbende at kontrollere deres velbefindende skal være sikret på alle rejser.
64 det skal endvidere tilføjes, således som det tilsvarende fremgår af denne doms
   præmis 54-59, at talmæssige normer, som fastsætter en minimal inspektionshøjde
   for at sikre en sådan adgang, skal opfylde kravene i forordning nr. 1/2005 og være
   afpasset herefter.
   areal, der er til rådighed for dyrene
65 i overensstemmelse med bilag 2, afsnit d, punkt 1 og 2, i bekendtgørelse
   nr. 1729/2006 skal dyrene i forbindelse med vejtransport af svin råde over et
   minimumsareal, der varierer i forhold til dyrenes vægt, idet dette areal for et svin
   på 100 kg er 0,42 m², når rejsens varighed er under otte timer, og 0,50 m² for
   rejser af længere varighed.
66 dette aspekt af transport af levende dyr er reguleret ved artikel 3, stk. 2, litra g), i
   forordning nr. 1/2005, hvorefter »dyrene skal råde over et gulvareal […], som er
   passende i forhold til deres størrelse og den planlagte transport«. hvad særligt
   angår svin præciseres det i bilag i, kapitel vii, afsnit d, til denne forordning, at
   for at svinene skal kunne ligge ned og stå op i deres naturlige stilling, »bør
   lastetætheden for svin på ca. 100 kg under transport ikke overstige 235 kg/m²«,
   idet dette gulvareal, som er et minimumsareal, bl.a. på grund af transportens
   varighed kan forøges med 20%. for dyr på 100 kg svarer disse værdier til
   henholdsvis et gulvareal på 0,42 m² og 0,50 m².
67 det skal således fastslås, at talmæssige normer vedrørende den maksimale
   lastetæthed, såsom de i bilag 2, punkt 1 og 2, til bekendtgørelse nr. 1729/2006
   omhandlede, er i overensstemmelse med de minimums- og maksimumsnormer,
   der er fastsat ved forordning nr. 1/2005 (jf. analogt dommen i sagen danske
   svineproducenter, præmis 50).
68 henset til samtlige ovenstående betragtninger skal det forelagte spørgsmål
   besvares med, at forordning nr. 1/2005 skal fortolkes således, at
   –      forordningen ikke er til hinder for, at en medlemsstat vedtager normer, der
          finder anvendelse på vejtransport af svin, og som med henblik på at styrke
          retssikkerheden – og henset til formålet om beskyttelse af dyrenes velfærd
          og uden at fastsætte for vidtgående kriterier i denne forbindelse – præciserer
          de krav, som er fastsat ved nævnte forordning, for så vidt angår den
          minimale indvendige højde af de rum, hvor dyrene er anbragt, for så vidt
          som disse normer ikke afføder meromkostninger eller tekniske
          vanskeligheder, som kan stille enten producenterne i den medlemsstat, der
          har vedtaget bestemmelserne, eller producenterne i de øvrige medlemsstater,
          som ønsker at transportere deres varer til eller gennem den førstnævnte
          medlemsstat, ringere, hvilket det tilkommer den forelæggende ret at
          undersøge; normer som dem, der er fastsat i overgangsbestemmelserne i
          § 36, stk. 4, i bekendtgørelse nr. 1729/2006, kan imidlertid ikke betragtes
                                              - 60 -
                   som forholdsmæssige, når samme medlemsstat har vedtaget mindre strenge
                   normer, såsom dem, der er indeholdt i samme bekendtgørelses § 9, stk. 1, i
                   forbindelse med de almindeligt gældende retsregler
            –      forordningen er til hinder for, at en medlemsstat vedtager normer, der finder
                   anvendelse på vejtransport af svin, som præciserer de krav, som er fastsat
                   ved nævnte forordning vedrørende adgangen til dyrene med henblik på
                   regelmæssig kontrol med deres velbefindende, som alene vedrører rejser af
                   over otte timers varighed, og
            –      forordningen ikke er til hinder for, at en medlemsstat vedtager normer,
                   hvorefter dyrene i tilfælde af vejtransport af svin skal råde over et
                   minimumsareal, der varierer i forhold til dyrenes vægt, idet dette areal for et
                   svin på 100 kg er 0,42 m², når rejsens varighed er under otte timer, og 0,50
                   m² for rejser af længere varighed.
      …”
yderligere oplysninger
slagteriernes forskningsinstitut udgav den 22. november 2000 en rapport om transport af
svin. af sammendrag og baggrund i rapporten fremgår blandt andet:
      ”…
                                   svinetransport i 3-etagers vogne
                            test af dyrevelfærd ved etagehøjde på 90 cm
                               og lastetæthed på 0,35 m2 pr. 100 kg svin
      …
      konklusion
      …
      det er således instituttets vurdering, at danske slagtesvin uden forringet dyrevelfærd kan
      transporteres i 3-etagers vogne med etagehøjde på ned til 90 cm, såfremt retningslinjer
      for ventilation og overbrusning efterleves.
      …
      strukturudvikling
      transporten af slagtesvin til de danske slagtesteder tilpasses i disse år dansk
      svineproduktions strukturudvikling, som medfører færre og større såvel
      svinebesætninger som slagterier. det har gjort transport med store enheder mere
      rationel. 3-etagers transportvogne vil således være fremtidens overvejende
      transportmiddel, såfremt de indrettes og anvendes efter retningslinjer, som medfører god
      dyrevelfærd.
      …
      transporttider
      såfremt det kan dokumenteres, at det dyrevelfærdsmæssigt kan anbefales, ønsker
      slagteribranchen en generel godkendelse af en etagehøjde på min. 90 cm samtidig med
                                               - 61 -
       …
           •    en lastetæthed på 0,42 m2 pr 100 kg levende svin ved over 4 timers transport
       …”
den videnskabelige komité for dyrs sundhed og velfærd udgav den 11. marts 2002
rapporten “the welfare of animals during transport (details for horses, pigs, sheep and
cattle)”. af rapporten fremgår blandt andet:
       “…
       7.3 pigs
            7.3.1 introduktion
            …
            on the basis of behavioural studies a space allowance of 0.06, 0.15 and 0.17 m2
            seemed to be an appropriate compromise between ease of movement and support
            during braking for 7, 25 and 30 kg piglets respectively for transports of about one
            hour.
            …
       12. recommendations
            …
       12.3. space allowance
            …
       26. the space allowance for pigs during transport should be according to the formula a
       = 0.0192 w0,67 m2 where a is the area in m2 per pig and w is the weight of the pig in kg.
       this formula provides 0.42 m2 for a 100 kg pig, a sufficient space for each pig to lie
       down throughout the journey. if pigs have to have rest, food and water on the vehicle,
       the space allowance should be according to the formula a = 0.0274 w 0.67 m2. this
       formula provides 0.60 m2 for a 100 kg pig.
       …
       28 (oversat) for svin og får bør højden af rummet være 15 cm over dyrets højeste punkt
       i køretøjer med et effektivt automatisk ventilationssystem og 30 cm over dyrets højeste
       punkt i køretøjer med naturlig ventilation. for unge svin og for får er dyrets højeste
       punkt toppen af hovedet, når hovedet holdes komfortabelt. for ældre svin er det højeste
       punkt på midten af ryggen. højeste punkt på et slagtesvin kunne være 0,77 m, så
       rummet kunne være 0,92 m højt i et køretøj med automatisk ventilation, men 1,08 m
       højt i et køretøj med naturlig ventilation. køretøjer i tre etager må derfor benyttes, hvis
       der er automatisk ventilation, men ikke hvis der kun er naturlig ventilation. …”
af justitsministeriets notits om køretøjer beregnet til transport af dyr1 af 6. maj 2004
fremgår:
                                        - 62 -
”transport af svin foregår i forskellige typer af køretøjer indrettet hertil. typisk
transporteres dyrene i enten sættevogne eller forvogne og hængere. målene for
køretøjerne og dermed mulighederne for at transportere svin i tre etager afhænger af,
hvilken type af køretøj der anvendes. inden for hver type af køretøj er der imidlertid
variationer i angivne mål, der gør, at det eksakte mål kan variere fra køretøj til køretøj.
generelt om transportmidlerne
den maksimale tilladelige kørselshøjde på lastbiler er 4 m ².
transportmidlerne er generelt bygget således, at der er faste positioner for
etageadskillelserne, og etagehøjden kan derfor ikke vælges frit. endvidere er det
normalt det nederste mobile dæk, der anvendes til at løfte/bære det øverste mobile dæk,
når dette skal hæves/sænkes. det øverste dæk kan derfor ikke justeres, når der er dyr på
det nederste mobile dæk.
forvogne
kørsel i to etager
på forvogne er ladhøjden 120 cm, og dæk og tag udgør tilsammen 15 cm, hvilket
efterlader en samlet indvendig højde på ca. 265 cm. ved kørsel i to etager vil der således
være ca. 132 cm under kørsel pr. etage. ved stilstand kan der skabes 140 cm på såvel det
nederste som det øverste dæk, mens der på det andet dæk samtidig hermed kan skabes
ca. 125 cm i indvendig højde.
det forudsættes imidlertid, at hvert enkelt dæk/etage kan hæves/sænkes individuelt. i
det omfang dækkene ikke kan hæves/sænkes hver for sig, vil det nødvendiggøre en
ombygning af køretøjerne på dette punkt. et skøn er, at en sådan ombygning vil koste
ca. 30.000 kr. pr. transportenhed.
kørsel i tre etager
med en indvendig højde på 265 cm vil det alene være muligt at skabe en indvendig
højde på 88 cm ved kørsel i tre etager, idet den maksimale tilladelige kørselshøjde på 4
m ellers vil blive overskredet.
med den nuværende vognpark af forvogne kan der således ikke skabes en indvendig
højde på 92 cm pr. etage på tre etager. det bemærkes i den forbindelse, at
justitsministeriets dispensationspraksis ikke har omfattet dispensation fra kravet om
indvendig højde pr. etage på forvogne, idet det netop ikke er muligt at skabe en
indvendig højde på 100 cm pr. etage, hvilket er den indvendige højde, der kræves for at
opnå dispensation fra kravet om en indvendig højde på 110 cm ved transport af
slagtesvin.
                                        - 63 -
efter justitsministeriets oplysninger vil det være muligt at ombygge forvogne i et sådant
omfang, at der vil kunne skabes en indvendig højde på 90 cm. skal der etableres en
indvendig højde på 92 cm, vil det imidlertid efter det oplyste konstruktionsmæssigt
kræve nogen nytænkning, selv om det teoretisk set vil være muligt at skabe en
indvendig højde på 92 cm. det er således efter det oplyste ikke uden videre muligt at
ombygge forvogne til kørsel i tre etager med en indvendig højde på 92 cm pr. etage.
hængere
kørsel i to etager
på hængere er ladhøjden ca. 100 cm, mens dæk og tag tilsammen udgør ca. 20 cm
afhængigt af antallet af dæk. det giver en samlet indvendig højde på i alt ca. 280 cm,
der ved stilstand kan øges med 50 cm, hvis der er hævbart tag på køretøjet.
med en samlet indvendig højde på 280 cm er det muligt at køre med ca. 140 cm pr.
etage.
kørsel i tre etager
på hængere vil det på de eksisterende køretøjer være muligt at etablere tre etager med
en indvendig højde på 92 cm pr. etage. under stilstand vil den indvendige højde i de to
nederste etager kunne justeres inden for en samlet indvendig højde på ca. 188 cm (den
samlede indvendige højde på 280 cm minus 92 cm til det øverste dæk), der dog vil være
begrænset af faste positioner for etagerne. det vil ikke være muligt at etablere en
inspektionshøjde på 140 cm på et af de to nederste dæk samtidig med en indvendig
højde på 92 cm, idet 188 cm minus 140 cm alene efterlader 48 cm til det dæk med dyr,
der ikke inspiceres. den indvendige højde i det øverste dæk kan i det omfang, der er dyr
på de to nederste dæk, kun justeres, hvis der er hævbart tag.
hvis køretøjerne har hævbart tag eller ombygges hertil, vil der kunne etableres
yderligere 50 cm. hvis dette kombineres med dæk, der kan hæves/sænkes hver for sig,
giver det indenfor en samlet indvendig højde på 330 cm mulighed for ved stilstand at
skabe 140 cm i inspektionshøjde samtidig med, at den indvendige højde på de to øvrige
dæk er 92 cm.
justitsministeriets oplysninger i relation til omkostningerne ved en ombygning, der
kræver såvel hævbart tag som dæk der kan hæves/sænkes hver for sig, varierer noget. et
oprindeligt skøn var minimum 45.000 kr. pr. transportenhed, det seneste skøn er ca.
75.000 – 150.000 kr. et nyt vogntog bygget til transport i tre etager med en indvendig
højde på 92 cm pr. etage og med mulighed for at skabe en inspektionshøjde på 140 cm
vil efter det oplyste koste ca. 1.800.000 kr.
sættevogne
                                               - 64 -
       den forreste og laveste del af en sættevogn vil ifølge justitsministeriets oplysninger kun
       kunne benyttes til at transportere dyr i to etager. for så vidt angår den bagerste og
       højeste del af en sættevogn, svarer målene til en hænger, hvilket indebærer, at det vil
       være muligt via ombygning at benytte denne del af bilen til at transportere svin i tre
       etager.
       1
         oplysningerne stammer fra slagteriernes forskningsinstitut samt dansk transport og
       logistik.
       2
         bekendtgørelse nr. 567 af 24. juni 1992 med senere ændring om køretøjers bredde,
       længde, højde, vægt og akseltryk. ”
justitsministeriet sendte ved brev af 30. november 2004 udkast til ændring af bekendtgørelse
om beskyttelse af dyr under transport og udkast til ændring af bekendtgørelse om transport af
dyr i høring til blandt andre landsforeningen af danske svineproducenter.
ved brev af 5. januar 2005 fremsatte hmk industri a/s forslag om ændring af ministeriets
forslag til ændring af reglerne vedrørende inspektionshøjde. i brevet oplyste hmk industri
a/s, at ombygning af konventionelle opbygninger med hævbart tag ville medføre en ca.
omkostning på 75.000 – 150.000 kr. det blev endvidere oplyst, at køretøjernes egenvægt ved
ombygning til hævbart tag med hydraulisk cylinder ville stige med ca. 2.000 kg.
af brev af 4. maj 2005 fra justitsministeriet til retsudvalget fremgår blandt andet:
       ”justitsministeriet orienterede ved brev af 6. april 2005 folketingets retsudvalg om, at
       kommissionen har afgivet en udførlig udtalelse i henhold til
       informationsproceduredirektivet vedrørende justitsministeriets udkast til ændring af
       bekendtgørelse om beskyttelse af dyr under transport (herefter 1993-bekendtgørelsen).
       den udførlige udtalelse indebærer efter informationsproceduredirektivet, at udstedelsen
       af tekniske forskrifter udskydes i seks måneder fra notifikationsdatoen, hvilket vil sige
       indtil den 21. juni 2005.
        …
       den udførlige udtalelse fra kommissionen indebærer, at justitsministeriet tidligst
       umiddelbart efter den 21. juni 2005 vil kunne udstede en bekendtgørelse om ændring af
       1993-bekendtgørelsen. i lyset heraf har justitsministeriet fundet det rigtigst – indtil
       denne bekendtgørelse er udstedt – at foretage en ændring af praksis i forbindelse med
       udstedelse af dispensation fra krav til den indvendige højde ved transport af slagtesvin i
       flere etager.
       ændringen indebærer, at der ikke længere skal ansøges om dispensation fra kravet i §
       16, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 208 af 17. juni 1964 (herefter 1964-bekendtgørelsen) om
       110 cm i indvendig højde ved transport af slagtesvin op til 100 kg under forudsætning
       af, at svinene transporteres på de vilkår, der hidtil har fremgået af dispensationerne. det
                                              - 65 -
      betyder bl.a., at svinene kan transporteres ved en indvendig højde på 100 cm.
      praksisændringen omfatter kun transport af slagtesvin op til 100 kg.
      …”
dansk landbrugsrådgivning landscenter ved hans fink pedersen har den 20. marts 2006
udarbejdet et notat vedrørende ekstraomkostninger ved transport af smågrise, jf. nye
transportregler.
den 16. februar 2007 udarbejdede slagteriernes forskningsinstitut en oversigt over
dødeligheden ved transport af dyr i flere eu-lande. af oversigten fremgår:
               ”…
                 mortality rate during transportation in different eu countries used during
               commercial transportation
               …
                 country                  mortality in % during        data registered in year
                                          transportation
                 dk                       0,012                        2005
                 s                        0,018                        2006
                 n                        0,028                        2006
                 fin                      approx.. 0,015               2001
                 b                        0,30                         1993
                 d                        0,50                         1993
                                                                       2000
                 f
                 i                        0,10                         1993
                 nl                       0,16                         1993
                                                                       2000
                 p                        0,16                         1993
                 uk                       0,07                         2001
               data: in dk, n, s, fin, based on national registration
               data: in other countries based on information from universities/institutes
               or/and abattoirs
               …”
                                               - 66 -
der er under sagen fremlagt to logbøger vedrørende transport af slagtesvin fra kolding af 15.
og 23. marts 2010 fra danpork a/s. af påtegningerne på logbøgerne fremgår, at transporterne
er afvist på grund af manglende mulighed for inspektionshøjde på 140 cm.
i “study on the impact of regulation (ec) no 1/2005 on the protection of animals during
transport” (om transportforordningen) fra april 2011 er det blandt andet under punkt 3.5
“socio-economic aspects” konkluderet, at “the additional costs for transport companies are
not reflected in the prices for transport of live animals. in some cases, prices remained
unchanged or even decreased after the implementation of the regulation. this means that the
margins of transport companies travelling in compliance with the rules declined.”
i brev af 10. august 2011 har eu-kommissionen skrevet blandt andet følgende:
                ”subject: internal height of means of transport for animals
                dear colleague,
                the commission receives regular complaints in relation to transport carried out
                under conditions that do not provide enough space above the heads of the
                animals.
                according to council regulation (ec) no 1/2005 on the protection of animals
                during transport the means of transport shall provide sufficient internal height
                for the animals, appropriate to their size and the intended journey. the
                regulation does not contain precise figures related to the internal height and
                the commission considers that it may be necessary for you to provide clear
                instructions to your services on this issue.
                the purpose of this letter is to clarify which measures member states may
                adopt in order to ensure that the requirements of the regulation are fulfilled.
                further details on this are given in annex 1 and 2, while applicable legislation
                can be found in annex 3.
                ...
                1. annex 1 – appropriate headspace during transport
                ...
                • for pigs, a deck hight of 90 cm seems to be appropriate when transporting
                    pigs with a live weight of 100 kg. this is a recommendation deriving from
                    the report on the welfare of animals during transport, adopted by the
                    scientific committee on animal health and animal welfare in 2002.
                                               - 67 -
               ...”
af eu-kommissionens beretning til europa-parlamentet og rådet af 10. november 2011 om
virkningen af transportforordningen fremgår blandt andet:
               ”...
               2.1. effekten på intra-eu-handelen med levende dyr
                      hvert år transporteres et stort antal levende dyr mellem medlemsstaterne
                      og til og fra tredjelande. der er flere grunde til denne handel, og
                      handelsmønstrene er blevet opretholdt efter anvendelsen af forordningen
                      og eu-udvidelsen i 2007. transport af dyr inden for medlemsstaterne er
                      ikke omfattet af en obligatorisk angivelse, og der er derfor ingen
                      oplysninger om det samlede antal dyr, der transporteres inden for de
                      enkelte medlemsstater i eu.
                      data om intra-eu-handel og import til/eksport fra eu af levende dyr
                      viser, at det samlede antal af levende transporterede dyr var stort set det
                      samme i 2005, som i 2009. der er dog nogle forskelle mellem arterne, ...
                      og især antallet af heste, der transporteres i mere end 24 timer faldt
                      betydeligt, mens antallet af transporterede svin er steget med 70 % i
                      samme periode. årsagerne til disse ændringer er ikke blevet analyseret
                      inden for rammerne af denne rapport, og derfor kan endelige
                      konklusioner ikke etableres.
                      ...”
efter indberetninger til svineafgiftsfonden er danmarks eksport af levende smågrise og
slagtesvin opgjort til følgende:
år                              smågrise                                     slagtesvin
2001                           1.095.960                                       102.501
2002                           1.583.757                                        91.857
                                 0-15 kg                 15-50 kg
2005                             313.752                2.720.577              471.098
2006                             369.426                3.204.142              634.021
2007                             311.807                3.521.511              899.439
2008 (januar til og med april) 98.089                   1.535.067              278.919
                                             - 68 -
af eurostat databasen fremgår vedrørende eksporten af ”live pure-bred swine < 50 kg (excl.
pure-bred for breeding)” i 2013 ved ”quantity in 100kg” blandt andet:
germany                           423.529
denmark                         2.810.055
netherlands                     1.542.624
syn og skøn
skønsmænd dyrlæge søren christiansen og dyrlæge gerben
hoornenborg har i sagen afgivet skønserklæring af 16. februar
2011. af erklæringen fremgår blandt andet:
               ”…
               1. findes der sygdomme og / eller transportskader, som kræver afhjælpning
               straks på køretøjet uden aflæsning?
               ja. de fleste skader optræder ved på- og aflæsning. i disse tilfælde skal grisen
               straks tages til side og behandles, uden at dette kræver aflæsning af hele
               køretøjet.
               2. såfremt svaret på spørgsmål i er bekræftende, bedes oplyst specifikt, hvilke
               sygdomme / transportskader, ligesom behandling heraf bedes angivet.
               alvorlige lidelser på bevægeapparatet så som benbrud - aflivning
               akut stress - aflivning
               akut lungebetændelse - aflivning
               meningitis - aflivning
               3. såfremt aflivning indgår som behandlingsform i svaret på spørgsmål 2, be-
               des aflivningen beskrevet samt beskrevet, hvorledes de øvrige dyr på køretøjet
               må forventes at reagere derved.
               grisen skal fikseres med en trynebremse. herefter bedøves grisen med en
               boltpistol og aflives ved afblødning.
               de andre grise vil reagere på fiksering og skydning med en angstreaktion og vil
               forsøge at flygte.
               4. hvilke redskaber og / eller medikamenter skal medbringes under transpor-
               ten med henblik på at kunne foretage behandling af dyrene, herunder hvilke
               våben, med henblik på aflivning?
                   • boltpistol, i tilfælde af transport af søer og orner skal dette være af
                       cash magnum model.
                   • skarp kniv
                                              - 69 -
                   •    trynebremse
                        aflivning må kun foretages efter grundig instruktion/oplæring.
               5. vil indvendig inspektion, herunder aflivning i forbindelse med inspektion
               inde i køretøjet uden aflæsning være forbundet med ulempe og / eller fare og /
               eller tab af velfærd for chaufføren?
               den konkrete vurdering må foretages af arbejdstilsynet, men vi mener at det
               pga. reaktion af de andre grise, samt den ringe plads og højde på bilen, ikke vil
               være uden fare eller risiko for tab af velfærd for chaufføren.
               6. har indvendig inspektion, skønsmanden bekendt, fundet sted? i givet fald
               bedes anført hvornår.
               dette er vi ikke bekendt med.
               7 ved inspektion udefra gennem sider og luger, jf. bilag i samt under anven-
               delse af drivstav, vil hvert enkelt dyr da kunne ses?
               nej.
               i øvrigt er det forbudt at anvende drivstav.
               …”
skønsmand ingeniør hans thygesen har i sagen afgivet 4 skønserklæringer. af
skønserklæring ii af 12. marts 2012, der er revideret i forhold til skønserklæring af 9.
februar 2012, fremgår blandt andet:
               ”…
               ”skønstema 2 af 15. februar 2010”
               skønsmanden bedes på baggrund af en undersøgelse af de køretøjer, som fremgår af
               bilag 64 og 65 besvare nedennævnte spørgsmål om de to køretøjer, herunder på
               spørgsmål om de to køretøjers vognkasser til dyr.
               spørgsmål 1.1
               skønsmanden bedes oplyse, om der er forskelle for så vidt angår køretøjernes
               vægt og lasteareal.
               svar 1.1
               opmålingen og vejningen af de to sættevogne fremgår af følgende to tabeller:
                                 øverste          mellemste           nederste          i øvrigt
                                 dæk              dæk                 dæk               / sum
   bredde i mm                   2.070            2.280               2.450
   længde i mm                   13.230           13.810              13.810
   areal i m2                    27,40            31,50               33,85
                                             - 70 -
lastareal i m2                                                                     92,73
transp.højde mm               920                 965              950
trappe                                                                             ingen
insp.højde i mm                                                                    1.890
hævet tag i mm                                                                     970
skam.højde i mm                                                                    1.010
last v. 35 t total                                                                 22.220
vægt i kg.                                                                         12.780
antal svin-0,5 m2             55                  63               68              186
antal svin-100kg                                                                   222
    sættevogn, bilag: 64, chassisnummer:xler4x20005222650, reg.nr.: pb 6090,
    dansk registreret.
    sættevogn, bilag 65, chassisnummer:w09sav3358bf21564, reg.nr.: bit sv301,
    tysk registreret.
                          øverste             mellemste        nederste         i øvrigt /
                          dæk                 dæk              dæk              sum
bredde i mm               2.255               2.275            2.440
længde i mm               12.890              13.380           13.400
areal i m2                29,10               30,50            32,70 (-         pga.
                                                               9,76)            svanehals
lastareal i m2                                                                  92,3
                                                                                (82,5)
transp.højde              920                 920              990
mm
trappe i m2                                   - 0,9            - 0,9            reducerer
                                                                                arealet
insp. højde i                                                                   1.400
mm
hævet tag i mm                                                                  500
skam.højde i                                                                    1.140
mm
last v. 35t total                                                               22.880
vægt i kg                                                                       12.120
antal svin-0,5            58                  61               46               165
  2
m
antal svin-                                                                     228
100kg
    som det fremgår af tabellerne er de to sættevogne ikke jævnbyrdige pga. vidt forskellig
    konfigurationer. f.eks. har bilag 65 svanehals, og bilag 64 er udført ”ligeud”, hvilket
    medfører en forskel i arealerne på 9,76 m2. trappen i bagenden af ladene på bilag 65
    reducerer ligeledes lastarealet, trapperne skyldes at læsserampen ikke kan forskydes
    lodret, og dermed indstilles til alle tre ladbunde.
     spørgsmål 1.2
    skønsmanden bedes oplyse, om begge køretøjer er forsynet med mobil
    løftewiremekanisme således, at taget kan hæves til en indvendig dækhøjde på 140 cm
    samtidig med, at der er minimum 92 cm indvendig dækhøjde på de to øvrige dæk.
                                        - 71 -
svar 1. 2
ja, begge sættevogne er udstyret med hydraulisk hævbart tag. begge sættevogne
opfylder kravet om inspektionshøjde på 140 cm. samtidig med 3 x transporthøjder på
min. 92 cm.
spørgsmål 1.3
skønsmanden bedes oplyse, om køretøjerne er forskellige med hensyn til
-      gliderskinner / styr for dæk ved hævning / sænkning
-      ”galleri” / rækværk på dæk 3
-      anderledes stempler til hævetag.
svar 1.3
-      glideskinnerne er tilnærmelsesvis ens. ...
-      rækværk på øverste dæk, bilag 64, er udformet med en højde på ca. 700 mm af
       hensyn til den åbning der optræder med hævet tag. rækværket på bilag 65 er kun
       400 mm højt.
       bilag 64 har lemme i aluminium hvor bilag 65 har lemme i kunststof og
       aluminium. højden på lemmene er tilnærmelsesvis ens. ...
-      hævbart tag er forskelligt udformet, men virker principielt ens, bortset fra højden.
       bilag 64 hæver taget 970 mm, og bilag 65 hæver taget 500 mm.
spørgsmål 1.4
såfremt svarene på spørgsmål 1.1 og 1.3 er bekræftende, og svaret på spørgsmål 1.2 er
benægtende, bedes oplyst, om de konstaterede forskelle under punkt 1.1 har
sammenhæng med svarene på spørgsmålene 1.2 og 1.3. i givet fald hvilken.
svar 1.4
svar 1.2 er ikke benægtende, men der er en årsagssammenhæng pga. rækværk og
løftehøjde på tagene.
spørgsmål 1.5
skønsmanden bedes oplyse, om køretøjerne er ens, bortset fra de under spørgsmålene
1.1 - 1.4 eventuelt konstaterede forskelle.
svar 1.5
bortset fra punkterne der fremgår af svarene 1.1 til 1.4 er der ingen principielle
forskelle på de to sættevogne, kun detailforskelle.
spørgsmål 1.6
såfremt svaret på spørgsmålene 1.1 og 1.3 er bekræftende, bedes oplyst, om disse
forskelle har betydning for driftsøkonomien ved anvendelsen af de to køretøjer. i givet
fald hvilken. til belysning heraf bedes opstillet regneeksempler med køretøjernes
”indkøring” på baggrund af en afskrivningsperiode på 10 år med udgangspunkt i, at et
slagtesvin, som vejer ca. 100 kg, lastes med 0,50 m2 pr. svin, idet køretøjet anvendes 3 –
5 gange ugentligt til transporter mellem 8 og 15 timer fra samlestalde eller direkte fra
danske producenter til tyske slagterier.
                                         - 72 -
svar 1.6
indkøring over 10 år for de to sættevogne ved henholdsvis 3 og 5 ture pr. uge, og ved 52
uger pr år.
bil            svin pr.    10 år /         10 år / 52     kr. ved 80,- pr. kr. ved 80,-
               tur         52uger / 3      uger / 5       svin / 10 år     pr. svin / 10
                           gange           gange                           år
bilag 64              186        290.160         483.600        23.212.800 38.688.000
(dk)
bilag 65              165        257.400         429.000        20.592.000    34.320.000
(d)
difference              21         32.760          54.600        2.620.800     4.368.000
som det fremgår af svar 1.1 er det lastefladerne der er bestemmende for antal mulige
svin pr. tur. henholdsvis 186 og 165 svin, idet der ikke er regnet med arealet, der fragår
pga. svanehalsen, på bilag 65. differencen i nederste linje viser direkte forskellen i antal
transporterede svin, og i indtjeningen ved kr. 80,- pr svin.
skønsmanden vurderer at nødvendige øvrige driftsøkonomiske spørgsmål er besvaret i
skønserklæring 2a, pkt. 1.6, hvorfor de ikke er taget med under dette punkt.
spørgsmål 2
skønsmanden bedes besvare nedennævnte spørgsmål på baggrund af en undersøgelse af
de køretøjer, som fremgår af bilagene 64 og 65 samt bilag 1.
spørgsmål 2.1
skønsmanden bedes oplyse, om disse køretøjers tekniske data er sædvanlige for
transportkøretøjer, som anvendes ved transport af slagtesvin fra danmark over 8 timer.
svar 2.1
ja, det er skønsmandens vurdering at de beskrevne og synede køretøjer, og deres
tekniske data, er sædvanlige for transport af slagtesvin fra danmark. dette gælder dog
ikke svanehalsen på bilag 65. tallene viser netop at bilag 65 bliver diskvalificeret når
lovkravene mht. transporthøjde skal overholdes.
spørgsmål 2.2
skønsmanden bedes oplyse, om der, uden at maksimalhøjden på 4 meter overskrides,
kan etableres en indvendig dækhøjde på 100 cm på tre dæk på forvogne i vogntog til
svinetransportkørsel, respektive på sættevogne med svanehals.
svar 2.2
nej, skønsmanden vurderer, at der med normalt tilgængelige chassiser og med fulde
ladflader, ikke kan etableres tre dæk med 100 cm i transporthøjde. regnestykket kan se
således ud:
                             højde i mm      bemærkninger
  dækdiameter                900 til 1.000   dækdiameter på 900 mm giver ringe
                                             slidegenskaber på trækkende aksel
                                        - 73 -
 frigang mellem dæk                80         det skal være en frigang efter gældende
 og lad                                       bestemmelser
 ladbund                           35         tykkelse som anvendes i dag
 mellemste dæk                     35         -
 øverste dæk                       35         -
 tag                               75         taget skal have en bæreevne og pilhøjde
 tre transporthøjder             3.000        3x1.000 mm
 sum                             4.160        160 mm overskridelse ved dækdiameter
                                              på 900 mm. 260 mm overskridelse ved
                                              dækdiameter på 1000 mm.
det kan således konkluderes at det ikke kan lade sig gennemføre med 3 x 100 cm på
forvogne.
på sættevogne med svanehals kan det lade sig gennemføre på den nedbyggede del af
ladet, ved at gå ned i dækdiameter til ca. 750 mm på sættevognens aksler, der som
bekendt kun har 8 ton i akseltryk, i modsætning til lastbilens 11,5 ton.
spørgsmål 2.3
såfremt svaret på spørgsmål 2.2 er benægtende, bedes oplyst, om det har
driftsøkonomiske konsekvenser, at et vogntog alene kan anvendes med 5 dæk i stedet
for 6, henholdsvis med 2 dæk på sættevogne i stedet for 3. i givet fald hvilken? til
belysning heraf bedes opstillet regneeksempler, idet der skal lægges samme
forudsætninger til grund som anført i spørgsmål 1,6.
svar 2.3
lastbil med påhængsvogn som bilag xx
              svin pr. 10 år / 52        10 år / 52     kr. ved 80,- pr. kr. ved 80,-
              tur        uger / 3        uger / 5       svin / 10 år       pr. svin / 10 år
                         gange           gange
 6 dæk             202       315.120          525.200        25.209.600         42.016.000
 100,86
 m2
 5 dæk             170       265.200          442.000        21.216.000         35.360.000
          2
 85,10 m
 differen            32        49.920           83.200         3.993.600         6.656.000
 ce
sættevogn som bilag 65
                 svin pr.   10 år / 52      10 år / 52    kr. ved 80,-     kr. ved 80,-
                 tur        uger / 3        uger / 5      pr. svin / 10 år pr. svin / 10 år
                            gange           gange
3 dæk 92,73             185       288.600        481.000      23.088.000        38.480.000
m2
2 dæk 62,35             125       195.000        325.000      15.600.000        26.000.000
m2
difference               60        93.600        156.000        7.488.000       12.480.000
i begge tilfælde er det forudsat at det er lastefladerne der sætter begrænsningerne.
                                         - 74 -
spørgsmål 2.4
såfremt svaret på spørgsmål 2.2 er benægtende, bedes oplyst, om det har
driftsøkonomiske konsekvenser, at et vogntog alene kan anvendes med 4 dæk i stedet
for 6. i givet fald hvilken? til belysning heraf bedes opstillet regneeksempler, idet der
skal lægges samme forudsætninger til grund som anført i spørgsmål 1,6.
svar 2.4
lastbil med påhængsvogn som bilag xx
                svin pr. 10 år / 52         10 år / 52       kr. ved 80,-     kr. ved 80,-
                tur         uger / 3        uger / 5         pr. svin / 10    pr. svin / 10
                            gange           gange            år               år
 6 dæk               202         315.120         525.200        25.209.600       42.016.000
             2
 100,86 m
 4 dæk               138         215.280         358.800        17.222.400       28.704.000
           2
 69,12 m
 difference            64          99.840        166.400         7.987.200       13.312.000
i dette tilfælde er det ligeledes forudsat at det er lastefladerne der sætter
begrænsningerne.
spørgsmål 3
skønsmanden bedes gennemgå de tekniske data vedrørende bilag 62.
spørgsmål 3.1
skønsmanden bedes oplyse, om vognkassen er forsynet med fastsikret dækadskillelse.
svar 3.1
ja, vognkassen er konstrueret med faste dæk. hermed menes dæk der ikke kan hejses op
og ned.
↑ skønstema 2
---------------
↓ skønstema 2a
”skønstema 2a af 4. november 2011”
skønsmanden bedes på baggrund af en undersøgelse af de køretøjer, som fremgår af
bilag 86 og 87 besvare nedennævnte spørgsmål om de to køretøjer, herunder på
spørgsmål om de to køretøjers vognkasser til dyr.
spørgsmål 1.1
skønsmanden bedes oplyse, om der er forskelle for så vidt angår køretøjernes vægt og
lasteareal.
svar 1.1
opmålingen og vejningen af de to sættevogne fremgår af følgende to tabeller:
sættevogn, bilag: 86, chassisnummer: w09w023369wm53362, reg.nr.: sl nv32,
dansk konfiguration.
                                      - 75 -
                    øverste dæk      mellemste dæk     nederste dæk        i øvrigt / sum
 bredde i mm        2.180            2.295             2.450
 længde i mm        13.010           13.220            13.250
 areal i m2         28,362           30,340            32,463
 lastareal i m2                                                            91,165
 transp.højde       940 (+)          970               950
 mm
 insp.højde i                                                              1400
 mm
 hævet tag i mm                                                            505
 last v. 35,5 t                                                            23.560
 tot.
 vægt i kg.                                                                11.940
 antal svin-0,5     56,724           60,680            64,926              182,330
 m2
 antal svin-                                                               235
 100kg
sættevogn, bilag 87, chassisnummer: w09w0023345wm53000, reg.nr.: sl
ts134, tysk konfiguration.
                    øverste dæk      mellemste dæk     nederste dæk      i øvrigt / sum
 bredde i mm        2.230            2.310             2.440
 længde i mm        13.150           13.200            13.250
 areal i m2         29,325           30,492            32,330
 lastareal i m2                                                          92,147
 transp.højde       910              900               920
 mm
 insp. højde i                                                           ingen ekstra
 mm                                                                      højde
 hævet tag i mm                                                          fast tag
 last v. 36 t                                                            25.300
 total
 vægt i kg                                                               10.700
 antal svin-0,5     58,650           60,984            64,660            184,294
 m2
 antal svin-                                                             253
 100kg
som det fremgår af tabellerne er der en forskel på ca. 1 m2 lasteareal til fordel for bilag
87.
ligeledes er der en lavere egenvægt på bilag 87, på 1.240 kg.
øvrige forskelle kan fremgå af tabellerne, og det skal bemærkes at transporthøjden ikke
opfylder gældende bestemmelser for øverste og mellemste dæk på bilag 87.
                                        - 76 -
spørgsmål 1.2
skønsmanden bedes oplyse, om begge køretøjer er forsynet med mobil
løftewiremekanisme således, at taget kan hæves til en indvendig dækhøjde på 140 cm
samtidig med, at der er minimum 92 cm indvendig dækhøjde på de to øvrige dæk.
svar 1.2
nej, det er kun bilag 86 der er forsynet med hævbart tag til opnåelse af en
inspektionshøjde på 140 cm, ... bilag 87 har fast tag der ikke kan hæves, ...
spørgsmål 1.3
skønsmanden bedes oplyse, om køretøjerne er forskellige med hensyn til
-      gliderskinner / styr for dæk ved hævning / sænkning
-      ”galleri” / rækværk på dæk 3
-      anderledes stempler til hævetag.
svar 1.3
-      glideskinnerne er tilnærmelsesvis ens. ...
-      rækværk på øverste dæk, bilag 86, er udformet med en højde på ca. 600 mm af
       hensyn til den åbning der optræder med hævet tag. rækværket på bilag 65 er kun
       ca. 400 mm højt. ...
-      hævbart tag findes kun på bilag 86, som anført i svar 1.2.
spørgsmål 1.4
såfremt svarene på spørgsmål 1.1 og 1.3 er bekræftende, og svaret på spørgsmål 1.2 er
benægtende, bedes oplyst, om de konstaterede forskelle under punkt 1.1 har
sammenhæng med svarene på spørgsmålene 1.2 og 1.3. i givet fald hvilken.
svar 1.4
svar 1.2 er benægtende, og der er den årsagssammenhæng at et hævbart tag vejer mere
end et fast tag, hvilket er hovedårsagen til forskellen i egenvægten på de to sættevogne
på 1240 kg.
spørgsmål 1.5
skønsmanden bedes oplyse, om køretøjerne er ens, bortset fra de under spørgsmålene
1.1 - 1.4 eventuelt konstaterede forskelle.
svar 1.5
bortset fra punkterne der fremgår af svarene 1.1 til 1.4 er der følgende
funktionsforskelle på de to sættevogne. akselbestykningen, leminspektionen og en del
detailforskelle.
spørgsmål 1.6
såfremt svaret på spørgsmålene 1.1 og 1.3 er bekræftende, bedes oplyst, om disse
forskelle har betydning for driftsøkonomien ved anvendelsen af de to køretøjer. i givet
fald hvilken. til belysning heraf bedes opstillet regneeksempler med køretøjernes
                                        - 77 -
”indkøring” på baggrund af en afskrivningsperiode på 10 år med udgangspunkt i, at et
slagtesvin, som vejer ca. 100 kg, lastes med 0,50 m2 pr. svin, idet køretøjet anvendes 3 –
5 gange ugentligt til transporter mellem 8 og 15 timer fra samlestalde eller direkte fra
danske producenter til tyske slagterier.
svar 1.6
driftsøkonomien omfatter alle discipliner der har indflydelse på det endelige resultat,
men ikke alle forhold ønskes behandlet her. der medtages brændstofforbrug, egenvægt /
lastkapacitet og dækslid. afskrivning, reparation, servicering af materiellet m.m.
medtages ikke. betydningen for driftsøkonomien fremgår af nedenstående tabeller.
indkøring over 10 år for de to sættevogne ved henholdsvis 3 og 5 ture pr. uge, og ved 52
uger pr år.
bil             svin pr. tur        10 år         10 år     kr. ved 80,- kr. ved 80,-
                     *)         3 x 52 uger    5 x 52 uger pr. svin / 10 pr. svin / 10
                                                                  år             år
bilag 86       (182,330) 182         283.920       473.200 22.713.600 37.856.000
(dk)
bilag 87       (184,294) 184         287.040       478.400    22.963.200     38.272.000
(d)
difference                   2          3.120         5.200      249.600        416.000
*)som det fremgår af svar 1.1, er det her lastefladerne der er bestemmende for antal
mulige svin pr. tur med henholdsvis 182 og 184 svin, og kr. 80,- pr svin i indtjening.
i de situationer hvor lasteevnen sætter begrænsningen vil den større egenvægt, på bilag
86 på 1240 kg, medføre at ca. 12 færre svin á 100 kg kan transporteres pr. tur.
i nedenstående tabel fremgår merforbruget i brændstof som følge af mindre dæk og
egenvægt, samt merudgift til dæk på sættevogn og trækdæk på sættevognstrækker.
merforbruget i brændstof er vurderet til ca. 10 %, og merforbruget til dæk ca. 25 %.
 brændstofforbrug                15 tim./        8 tim./     4 km / liter   4 km / liter
                                1100 km         575 km       kr.8 / liter   kr.8 / liter
                               3 x 52 uger    5 x 52 uger      kroner         kroner
 bilag 87 (d)                    1.700.000      1.500.000      3.400.000      3.000.000
                                        km              km
 bilag 86 (dk)                   1.700.000      1.500.000      3.740.000      3.300.000
                                        km              km
 merforbrug af                                                   340.000        300.000
 brændstof i kr.
 merforbrug ved                  1.700.000      1.500.000         54.400         48.000
 øget egenvægt                          km              km
 på 1240 kg
 merforbrug ved                  1.700.000      1.500.000        140.000        125.000
 små                                    km              km
 dækstørrelser
 (25%) 6 + 4 dæk
                                       - 78 -
 á
 kr. 5000,-
 sum                                                            534.400       437.000
spørgsmål 2
skønsmanden bedes besvare nedennævnte spørgsmål på baggrund af en undersøgelse af
de køretøjer, som fremgår af bilagene 86 og 87 samt bilag 1.
spørgsmål 2.1
skønsmanden bedes oplyse, om disse køretøjers tekniske data er sædvanlige for
transportkøretøjer, som anvendes ved transport af slagtesvin fra danmark over 8 timer.
svar 2.1
ja, det er skønsmandens vurdering at de beskrevne og synede køretøjer, og deres
tekniske data, er sædvanlige for transport af slagtesvin fra danmark.
spørgsmål 2.2
skønsmanden bedes oplyse, om der, uden at maksimalhøjden på 4 meter overskrides,
kan etableres en indvendig dækhøjde på 100 cm på tre dæk på forvogne i vogntog til
svinetransportkørsel, respektive på sættevogne med svanehals.
svar 2.2
nej, skønsmanden vurderer, at der med normalt tilgængelige chassiser og med fulde /
plane ladflader, ikke kan etableres tre dæk med 100 cm i transporthøjde. regnestykket
kan se således ud:
                         højde i mm        bemærkninger
 dækdiameter             900 til 1.000     dækdiameter på 900 mm giver ringe
                                           slidegenskaber på trækkende aksel
 frigang mellem               80           det skal være en frigang efter gældende
 dæk og lad                                bestemmelser
 ladbund                      35           tykkelse som anvendes i dag
 mellemste dæk                35           -
 øverste dæk                  35           -
 tag                          75           taget skal have en bæreevne og pilhøjde
 tre                         3.000         3x1.000 mm
 transporthøjder
 sum                         4.160         160 mm overskridelse ved dækdiameter
                                           på 900 mm. 260 mm overskridelse ved
                                           dækdiameter på 1000 mm.
det kan således konkluderes, at det ikke kan lade sig gennemføre med 3 x 100 cm på
forvogne.
                                         - 79 -
på sættevogne med svanehals kan det lade sig gennemføre på den nedbyggede del af
ladet, ved at gå ned i dækdiameter til ca. 750 mm på sættevognens aksler, der som
bekendt kun har 8 ton i akseltryk, i modsætning til lastbilens 11,5 ton.
spørgsmål 2.3
såfremt svaret på spørgsmål 2.2 er benægtende, bedes oplyst, om det har
driftsøkonomiske konsekvenser, at et vogntog alene kan anvendes med 5 dæk i stedet
for 6, henholdsvis med 2 dæk på sættevogne i stedet for 3. i givet fald hvilken? til
belysning heraf bedes opstillet regneeksempler, idet der skal lægges samme
forudsætninger til grund som anført i spørgsmål 1,6.
svar 2.3
lastbil med påhængsvogn som bilag xx
                    svin pr.  10 år / 52      10 år / 52      kr. ved 80,-  kr. ved
                    tur       uger / 3        uger / 5        pr. svin / 10 80,- pr.
                              gange           gange           år            svin / 10 år
 6 dæk 100,86            202       315.120          525.200 25.209.600      42.016.000
 m2
 5 dæk 85,10             170       265.200          442.000     21.216.000 35.360.000
 m2
 difference               32        49.920           83.200      3.993.600   6.656.000
sættevogn som bilag 65
                    svin pr.  10 år / 52      10 år / 52     kr. ved 80,-   kr. ved
                    tur       uger / 3        uger / 5       pr. svin / 10  80,- pr.
                              gange           gange          år             svin / 10 år
 3 dæk 92,73             185       288.600         481.000      23.088.000  38.480.000
 m2
 2 dæk 62,35             125       195.000         325.000      15.600.000 26.000.000
 m2
 difference               60        93.600         156.000       7.488.000 12.480.000
i begge tilfælde er det forudsat at det er lastefladerne der sætter begrænsningerne.
spørgsmål 2.4
såfremt svaret på spørgsmål 2.2 er benægtende, bedes oplyst, om det har
driftsøkonomiske konsekvenser, at et vogntog alene kan anvendes med 4 dæk i stedet
for 6. i givet fald hvilken? til belysning heraf bedes opstillet regneeksempler, idet der
skal lægges samme forudsætninger til grund som anført i spørgsmål 1,6.
svar 2.4
lastbil med påhængsvogn som bilag xx
                   svin pr.    10 år / 52      10 år / 52     kr. ved 80,-   kr. ved
                                               - 80 -
                        tur          uger / 3       uger / 5        pr. svin / 10  80,- pr.
                                     gange          gange           år             svin / 10 år
       6 dæk 100,86            202       315.120         525.200       25.209.600 42.016.000
       m2
       4 dæk 69,12             138       215.280         358.800       17.222.400 28.704.000
       m2
       difference               64         99.840        166.400         7.987.200 13.312.000
     i dette tilfælde er det ligeledes forudsat at det er lastefladerne der sætter
     begrænsningerne.
     …”
af skønserklæring iii af 11. oktober 2014 fremgår blandt andet:
     ”…
     skønsmanden bedes med baggrund i oplysningerne i bilag 22 og under inddragelse i
     fornødent omfang af bilagene 62, 86, 87, 78, 79 og 95, herunder de deri anførte
     køretøjers karakteristika, besvare nedennævnte spørgsmål, som alle relaterer sig til
     transport af slagtesvin over 8 timer
     tema 1 (transporthøjde)
     a)
     skønsmanden bedes anslå pris for ombygning af hænger med faste etager til at kunne
     etablere 92 og 95 cm indvendig højde uden at overskride den lovlige totalhøjde fordelt
     på forhøjelse af vognkassen og nedbygning af chassis.
     b)
     skønsmanden bedes anslå pris for ombygning af hænger med mobile etager til at kunne
     etablere 95 cm indvendig højde uden at overskride den lovlige totalhøjde fordelt på
     forhøjelse af vognkassen og nedbygning af chassis.
     c)
     skønsmanden bedes anslå pris for ombygning af sættevogn uden svanehals med faste
     etager til at kunne etablere en indvendig etagehøjde på 92 og 95 cm uden at overskride
     den lovlige totalhøjde fordelt på forhøjelse af vognkassen og nedbygning af chassis.
     tilsvarende bedes oplyst for sættevogne med mobile etager. samme spørgsmål bedes
     besvaret for sættevogne med svanehals på den del af køretøjet, som ikke er over
     skamlen både for køretøjer med mobile og faste etager.
     d)
     skønsmanden bedes anslå den driftsøkonomiske konsekvens af, at sættevogne ikke kan
     anvendes til at transportere slagtesvin i tre etager over skamlen.
     svar 1
     a)
     at ombygge en hænger for grisetransport fra faste etager til etagehøjder med 92 og 95
     cm, kræver så omfattende ændringer i alle opbygningens detaljer, idet maksimeringen af
     etagehøjderne ”stresser” materialerne til det yderste, så det på forhånd kan vurderes at
     det vil blive uacceptabelt dyrt.
                                        - 81 -
på samme måde som det altid bliver vurderet om en bygning kan moderniseres til et
ønsket niveau for en acceptabel pris, eller om det, alt taget i betragtning, vil være mere
rentabelt at rive ned og bygge nyt, så kan man gøre den samme øvelse på
påhængsvognen med griseopbygning. vil det overhovedet være realistisk at skifte
hovedparten af elementerne, hjul, aksler, kasse, skillerum osv. ud, og så få et brugbart
resultat ud i den anden ende, til en pris der står i tåleligt for til nyprisen på en
påhængsvogn med griseopbygning.
med en ca. nypris på kr. 675.000,- ekskl. moms vurderer skønsmanden at det ikke vil
være realistisk at gennemføre en ombygning som den foreslåede. den gevinst der ligger
i at producere nyt materiel på en rationel måde står sig godt i konkurrencen med en
håndværksmæssig ombygning af brugt materiel.
skønsmanden vurderer at en ombygningspris meget vel vil kunne ligge 10 – 20 % over
nypriserne, men ingen i branchen vurderes at have erfaringer med sådanne
ombygninger.
b)
det samme gør sig gældende som under svar 1a. det vil ikke være realistisk at
gennemføre en ombygning som den foreslåede.
c)
det samme forhold gør sig gældende når det drejer sig om sættevogne med
griseopbygning, blot er prisen ca. kr. 975.000,- ekskl. moms.
for sættevogne med svanehals gør det sig gældende at det ikke er muligt at få plads til
tre etager over svanehalsen, hvilket betyder at der er et minus på 20 svin i hver
transport.
d)
minus på ca. 10 m2 over svanehalsen, som følge af mindre højde, betyder 20 svin færre
pr. transport
udregnet på samme måde som i svar 2.3 med 3 og 5 ture pr. uge igennem 10 år, fås
følgende negative resultat:
             antal svin   10 år / 52       10 år / 52          kr. 80,- pr.     kr. 80,-
             færre pr.    uger / 3         uger / 5            svin             pr. svin
             tur          gange            gange
 resultat    20           31.200           52.000              2.496.000        4.160.000
tema 2 (inspektionshøjde)
a)
skønsmanden bedes anslå pris for ændring af køretøj med faste etager til mobile
etager.
b)
                                         - 82 -
skønsmanden konstaterer en arealforskel på bilag 86 med inspektionshøjde og
sammenligningskøretøjet bilag 87 på 1 m2. skønsmanden bedes oplyse, om
arealforskellen er større, såfremt sammenligningskøretøjet er forsynet med faste etager i
forvejen og således uden at vognkassen er forsynet med glideskinner og øvrige
installationer til brug for etablering af mobile etager - og i givet fald hvor meget større.
c)
skønsmanden konstaterer en vægtforskel på 1240 kg mellem de to sættevogne bilag 86
(med inspektionshøjde) og sammenligningskøretøjet bilag 87 (uden inspektionshøjde).
skønsmanden bedes oplyse, om vægtforskellen er større såfremt
sammenligningskøretøjet i stedet er udstyret med faste etager og således uden
glideskinner og øvrige installationer til brug for etablering af mobile etager og - i givet
fald - anslå den øgede vægtforskel.
d)
skønsmanden bedes redegøre for de driftsøkonomiske virkninger af vægtforskellen
mellem køretøjer med og uden inspektionshøjde ved slagtesvin med en
gennemsnitsvægt på 110 kg.
e)
skønsmanden bedes oplyse, om vægtforskellen mellem sættevogne med og uden
inspektionshøjde er den samme for vogntog med og uden inspektionshøjde.
svar 2
a)
skønsmanden forstår ”køretøj” som værende lastbil, eller forvogn kaldet i et vogntog.
skønsmanden forstår også fra ”faste etager til mobile etager” som værende tilsvarende
spørgsmål 1c, anden del, blot nu for forvogne.
skønsmanden vurderer at de forhold der gør sig gældende inden for påhængsvogne og
sættevogne også gør sig gældende når det drejer sig om forvogne med griseopbygning,
blot er prisen her ca. kr. 525..000,- ekskl. moms for selve opbygningen. dertil kommer
prisen for lastbilen hvor der vil være tale om et decideret andet chassis for at det kan
opfylde kravene til de lave højder, præcis som ved påhængsvognene. sagt med andre
ord, her skal ikke blot opbygningen, men også lastbilen skiftes ud.
b)
ved tre etager vil der være en arealforskel på ca. 5,5 m2, forstået sådan at tredje dæk er
3,5 m2 og andet dæk er 2 m2 mindre end første dæk. sammenlagt altså 5,5 m2.
det vil sige at den samlede arealforskel, mellem de i bilag 86 og 87 omhandlede
sættevogne, er sammenlagt 6,5 m2.
udregnet på samme måde som i svar 2.3 med 3 og 5 ture pr. uge igennem 10 år, fås
følgende negative resultat:
              antal svin     10 år / 52      10 år / 52        kr. 80,- pr.    kr. 80,-
              færre pr.      uger / 3        uger / 5          svin            pr. svin
              tur            gange           gange
                                        - 83 -
  resultat      13           20.280           33.800          1.622.400      2.704.000
c)
skønsmanden vurderer, såfremt sammenligningskøretøjet i stedet er udstyret med faste
etager og således uden glideskinner og øvrige installationer til brug for etablering af
mobile etager, at vægtforskellen yderligere vil være ca. 2000 kg.
det vil sige at den samlede vægtforskel, mellem de i bilag 86 og 87 omhandlede
sættevogne, vil være ca. 3240 kg.
d)
i de situationer hvor lasteevnen sætter begrænsningen vil den større egenvægt på 3240
kg, medføre at ca. 29 færre svin á 110 kg kan transporteres pr. tur.
udregnet på samme måde som i svar 2.3 med 3 og 5 ture pr. uge igennem 10 år, fås
følgende negative resultat:
              antal svin   10 år / 52       10 år / 52       kr. 80,- pr.   kr. 80,- pr.
              færre pr.    uger / 3         uger / 5         svin           svin
              tur          gange            gange
  resultat    29           45.240           75.400           3.619.200      6.032.000
e)
skønsmanden vurderer at vægtdifferencen ved med / uden inspektionshøjde er stort set
den samme på sættevogn som på forvogn-hænger, måske med en tendens til en lidt
større vægt på sidstnævnte.
tema 3 (smågrise lastetæthed)
skønsmanden bedes redegøre for den økonomiske forskel forbundet med at transportere
650 smågrise på 130 m2 og 813, 850, 900 og 1000 smågrise per transport. samt oplyse,
hvor mange flere ture der skal gennemkøres årligt for at eksportere det nødvendige
antal smågrise.
svar 3
tabellen viser det antal flere ture, brændstofforbrug på korte og lange ture, forbrug over
ti år, forskel i forbrug og co2 udslip i der skal køres, forbruges og udstødes med 650
smågrise pr. gang, ift. øvrige nævnte antal smågrise pr. gang. altså ”merforbruget” ved
at køre med 650 smågrise af gangen
                           650           813             850           900          1000
  smågrise pr.               5            6,3             6,5           6,9           7,8
  m2
  % flere ture                            25              31             39            54
  der skal
  gennemkøres
  mere diesel
  ↓
  kr. pr. tur           15.600
                                        - 84 -
      ved
      2 x 650 km
      kr.12,- pr.
      km
      kort tur
      kr. pr. tur        28.800
      ved
      2 x 1200 km
      kr.12,- pr.
      km
      lang tur
      3 ture / uge  24.336.000   30.420.000    31.880.160 33.827.040 37.477.440
      52 uger / 10               - 6.084.000   - 7.544.160 -9.991.040 -13.141.440
      år
      kort tur
      2 ture / uge  29.952.000   37.440.000    39.237.120 41.633.280 46.126.080
      52 uger / 10                -7.488.000    -9.285.120 -11.681.280 -16.174.080
      år
      lang tur
      mere co2 ↓
      diesel kort           464
      tur
      i liter
      diesel lang           857
      tur
      i liter
      co2 i kg
      kort tur pr         1.230
      tur
                     1.918.800     2.399.280     2.513.630   2.667.130 2.954.950
      3 ture / uge                 +480.480      +594.830     +748.330 +1.036.150
      52 uger / 10
      år                  2271
      lang tur pr    2.361.840     2.952.300     3.094.010   3.282.960 3.637.230
      tur                          +590.460      +732.170     +921.120 +1.275.390
      2 ture / uge
      52 uger / 10
      år
     …”
af skønserklæring iv af 17. november 2014 fremgår blandt andet:
     ”…
     supplerende spørgsmål til skønsrapport ii, skønstema 2a:
                                        - 85 -
skønsmanden oplyser i skønserklæring 11, at køretøjet bilag 87 måler 91,90 og 92
centimeter indvendig etagehøjde.
spørgsmål 3
skønsmanden bedes oplyse, om kravet om indvendig højde på 92 og 95 cm har
betydning for køretøjets lasteareal opmålt efter danske regler. i givet fald hvilken.
såfremt svaret er bekræftende, bedes anslået de driftsmæssige konsekvenser heraf på
samme måde som i skønserklæring ii, ad spørgsmål 1.6.
svar 3
efter bekendtgørelse 1729 skal der være en etagehøjde på 92 cm når der skal
transporteres svin med en vægt på 100 kg. der er på ”bilag 87” således ikke plads til tre
etager på 92 cm i højden.
det betyder at der kun kan transporteres 100 kg svin i to etager, eller at kun svin der
vejer mindre end 100 kg kan transporteres på de to af etagerne.
indkøring over 10 år for de to sættevogne ved henholdsvis 3 og 5 ture pr. uge, og ved 52
uger pr år.
  bil             svin pr. tur      10 år         10 år       kr. ved 80,-    kr. ved
                      *)         3 x 52 uger   5 x 52 uger    pr. svin / 10   80,- pr.
                                                                    år      svin / 10 år
  bilag 86          (182,330)        283.920       473.200 22.713.600 37.856.000
  (dk)                    182
  bilag 87           (123,31)        191.880       319.800     15.350.400 25.584.000
  (d)                     123
  difference                59        92.040       153.400      7.363.200 12.272.000
*)som det fremgår af svar 1.1, er det her lastefladerne der er bestemmende for antal
mulige svin pr. tur med henholdsvis 182 og 184 svin, og kr. 80,- pr svin i indtjening.
supplerende spørgsmål til skønsrapport iii, tema 1, spørgsmål la-le:
under henvisning til skønsrapport iii, tema 1, spørgsmål 1a til 1c, bedes skønsmanden
oplyse
spørgsmål 1e
hvad er nyprisen for en opbygning på en sættevogn, henholdsvis et vogntog, der har
mobile etager, og som er forsynet med inspektionshøjde (140 cm), og som kan måle 92
eller 95 cm indvendig transporthøjde ved transporter af svin på 100 eller 110 kg. tillige
bedes prisen på en konventionel (sædvanlig, gængs) opbygning med faste etager, som
måler en indvendig højde på 88-90 centimeter oplyst. en eventuel pris forskel bedes
oplyst, idet det forudsættes, at der indhentes priser fra 5 producenter i danmark og
tyskland eksklusive moms.
svar 1e
                                              - 86 -
     prisindikationer er indhentet hos vandborg karosserifabrik a/s, menke-janzen
     fahrzeug- und karosseriebau gmbh og berdex carrosserie- & handelsonderneming
     b.v.
           priser i dkk        sættevogn      bemærkninger      lastbil /     bemærkninger
                                                               påhængsvo
                                                                   gn.
       mobile etager                         scania oplyser                   volvo oplyser
       inspektionshøjde                      at en                            at en
       140 cm                                nedbygget                        nedbygget
       etagehøjde 92 eller      1.200.000    sættevognstræ      1.365.000     lastbil, lang,
       95 cm                                 kker ved 95                      6x2 ved 95 cm
                                             cm etagehøjde                    etagehøjde
                                             koster + kr.                     koster +kr.
                                             50.000,-                         50.000,-
       konventionel
       opbygning
       faste etager
       etagehøjde 88 til 90       640.000                       1.125.000     kun én
       cm                                                                     indikation
     priserne er gennemsnitspriser og de er korrigeret for mangler, f.eks. hævbart tag.
     …”
fødevareministeren har den 29. august 2014 besvaret et spørgsmål fra et folketingsmedlem. i
ministerens brev til folketingets udvalg for fødevarer, landbrug og fiskeri hedder det:
               ”vil ministeren oplyse, om rådets forordning nr. 1/2005 om transport af dyr er
               direkte implementeret i dansk lovgivning, eller om danmark har
               overimplementeret reglerne og således er gået videre i implementeringen end
               andre medlemslande i eu?
               svar:
               forordninger, og dermed også rådets forordning nr. 1/2005 om transport af
               dyr, er umiddelbart gældende, og skal derfor ikke implementeres i hverken
               dansk lovgivning eller i andre eu landes lovgivning.
               visse forordningsbestemmelser kan dog, for at kunne gennemføres, kræve, at
               der vedtages nationale gennemførselsforanstaltninger, ligesom forordninger
               ikke er til hinder for at vedtage normer, der præciserer forordningens krav.
               som supplement til og fortolkning af de umiddelbart anvendelige
               bestemmelser i transportforordningen findes bekendtgørelse nr. 1729 af 21.
               december 2006 om beskyttelse af dyr under transport og bekendtgørelse nr.
                                               - 87 -
                1728 af 21. december 2006 om uddannelse i transport af dyr.
                bekendtgørelserne præciserer enkelte af bestemmelserne og fastsætter
                straffebestemmelser samt delegering af myndighedsopgaver, som f.eks.
                autorisation af transportvirksomheder, godkendelse af transportmidler og
                uddannelse af transportører.”
der er under sagen fremlagt materiale fra carrosseriebedrijf berdex af 3. november 2014,
hvoraf blandt andet fremgår:
                ”the total price per vehicle, according to the aforementioned, eksklusive of
                vat, is € 83,000 (excl. options).
                …
                available options:
                …
                inside heights 95 cm per deck, axles will be converted from 22,5” to 19,5”
                (min. order quantity = 10)                                 = € 9.000,-
                …”
 oplysninger fra de øvrige medlemsstater
den 29. februar 2012 og den 30. marts 2012 anmodede fødevareministeret
udenrigsministeriet om at indhente oplysninger fra de øvrige medlemsstater om krav til
lastbiler, der anvendes til lange transporter af dyr. fødevareministeriet har opdelt svarene i tre
grupper:
den første gruppe af medlemsstater omfatter de lande, der har svaret, at de ikke har udstedt
nationale regler i relation til transportforordningens bestemmelser vedrørende indvendig
højde, inspektionshøjde og arealkrav. ministeriet har henvist til besvarelsen fra eksempelvis
belgien, cypern, italien, luxembourg, malta, slovakiet, slovenien og spanien.
den anden gruppe af medlemsstater omfatter de lande, der ligeledes ikke har udstedt
nationale regler i relation til transportforordningens bestemmelser, men som bemærker, at de
generelt anser transportforordningens bestemmelser for upræcise, og at de finder det
nødvendigt eller vil sætte pris på, at der sker ydereligere regulering af området fra eu-
lovgivers side. ministeriet har henvist til besvarelsen fra eksempelvis letland, storbritannien
og tjekkiet. frankrig har oplyst, at der er udarbejdet instruktioner til de enheder, der
kontrollerer, at forordningen overholdes.
                                                - 88 -
den tredje gruppe af medlemsstater omfatter de lande, der har udstedt nationale regler i
relation til transportforordningens bestemmelse om transport af dyr. ministeriet har henvist til
besvarelsen fra eksempelvis sverige, tyskland, bulgarien, litauen og norge. af besvarelsen
fra tyskland fremgår det i en udarbejdet håndbog for dyretransport blandt andet:
       ”der skal være direkte adgang til at tilse og passe hvert dyr. der skal der være adgang
       til alle niveauer både fra vognens bagende og fra siden forrest i vogntoget. adgangen
       skal være stor nok til, at en person kan komme igennem med foder og om nødvendigt
       vand til dyrene. åbningen skal også være stor nok til, at en person kan komme igennem
       med foder og om nødvendigt vand til dyrene. åbningen skal også være stor nok til, at
       enkelte dyr kan komme ud denne vej.
       …
       for svin og får skal der være en afstand på 15 cm i transporter med ventilation og 30
       cm i transporter uden ventilation. de nævnte mål gælder for de største dyr på traileren.
       førnævnte regler kan kun undtagelsesvis fraviges og kun i tilfælde, hvor det ikke strider
       mod dyrevelfærden.”
ved kendelse af 15. marts 2013 anmodede landsretten fødevareministeriet om at indhente
svar fra de øvrige medlemsstater på følgende spørgsmål, som danske svineproducenter havde
formuleret:
       1) er det forbudt at transportere svin, som gennemsnitligt vejer 100 kg levende, med en
           indvendig etagehøjde på mindre end 92 cm?
       2) er det forbudt at transportere svin, som gennemsnitligt vejer 110 kg levende, med en
           indvendig etagehøjde på mindre end 95 cm?
       3) er det almindeligt, at slagtesvin transporteres i 3 etager?
       4) er det forbudt at transportere slagtesvin i tre etager, hvis køretøjet ikke er udstyret
           med mobile etager eller lignende konstruktion, som gør det muligt at etablere en
           indvendig højde på 140 cm med henblik på indvendig inspektion, medens der stadig
           er mindst 92 cm på de øvrige etager?
       5) er det forbudt at transportere 850 smågrise, som gennemsnit vejer 25 kg, på
           køretøjer, hvis lasteareal er 130 m²?
danske svineproducenter har opdelt de øvrige medlemslandes besvarelser således:
spørgsmål 1 og 2: ”nej” 100 %, ”ja” 0 % og ”ikke/uklart svar” 0 %
                  nb! fordelingen er baseret på svar fra 26 lande. til ”nej” svarene er også
                  regnet holland, sverige, tyskland, bulgarien og litauen af følgende
                  grunde: ”frirumskrav” som disse findes i ex. holland og sverige er ikke
                  uforenelige med transporten beskrevet i spørgsmålet. ” i tyskland er den
                  indvendige etagehøjde i forhold til svins vægtklasser ikke et
                  måleparameter.[…]”. bulgarien, hvor det blot gælder, at ”the vehicle and each
                  of its levels should be supplied with sufficient space so as to ensure adequate
                  ventilation above the animals when they are in a naturally standing position,
                                             - 89 -
              without on any account hindering their natural movement” … dette er ikke et
              forbud iht. det stillede spørgsmål. litauen skriver, at ”[…] a deck height of 90
              cm seems to be appropriate.” dette indeholder heller ikke et forbud mod den
              beskrevne transport.
spørgsmål 3: ”ja” 65 %, ”ja” 35 %, ”nej” 0 % og ”ikke/uklart svar” 0%
              nb! fordelingen er baseret på svar fra 26 lande, der alle har svaret, at det er
              almindeligt at transportere slagtesvin i 3 etager. ud af disse har 17 lande
              umiddelbart svaret på spørgsmålet, som dette er formuleret. blandt de
              resterende 9 lande har 6 lande (cypern, frankrig, letland, portugal,
              rumænien og ungarn) svaret ved generelt at henvise til
              transportforordningen, hvorunder sådanne transporter ikke er forbudte.
              tilsvarende fsva. malta, der heller ikke har forbud mod sådanne transporter.
              hverken i bulgarien eller litauen gælder i øvrigt noget forbud mod sådanne
              transporter i 3 etager.
spørgsmål 4: ”nej” 100 %, ”ja” 0 % og ”ikke/uklart svar” 0 %
              nb! fordelingen er baseret på svar fra 26 lande. følgende lande er også
              medregnet til ”nej”: bulgarien, hvor det blot gælder, at ”containers in which
              animals are transported […] be constructed in a manner that allows inspections
              and providing animal care”. … dette er ikke et forbud iht. det stillede
              spørgsmål. litauen, der på baggrund af sit svar ... ikke har opstillet målkrav
              for etagehøjder, endsige krav om indretning med henblik på indvendig
              inspektion.
spørgsmål 5: ”nej” 100 %, ”ja” 0 % og ”ikke/uklart svar” 0 %
              nb! fordelingen er baseret på svar fra 26 lande. følgende lande er medregnet
              til ”nej”: holland, sverige og england, der alle oplyser, at den omtalte
              transport ikke er forbudt, men at lastetæthedskravet konkret kan skærpes på
              den enkelte transport med op til 20%, hvis særlige varmetemperaturer gør sig
              gældende. og irland, der oplyser, at den angivne lastetæthed ikke er ulovlig,
              men at der ikke i irland findes lastearealer på 130 m2. tyskland, der oplyser,
              at der ”[…] ved transporter indenfor forbundsrepublikken […]” [understreget
              her] anvendes et lastetæthedskrav på min. 0,18 m2 pr. smågris, hvilket giver et
              maks. på 722 smågrise ved 130 m2 lasteareal. kravet gælder dog ikke
              internationale transporter, der er underlagt de almindelige regler i tf.
              grækenland, idet det oplyses, at der ikke gælder nationale regler ved siden af
              tf. i modsætning til, hvad grækenland herefter fejlagtigt anfører, er en
              lastetæthed som den beskrevne ikke forbudt i tf. bulgarien, hvis regler for
              lastetæthed er identiske med transportforordningens bilag i, kapitel vii, afsnit
              d. malta der blot anfører, at ”[…] der finder aldrig transport mellem
              besætninger af mere end 30 smågrise sted ad gangen”. litauen, hvor der ikke
              gælder skærpede regler for lastetætheden i forhold til forordningens bilag i,
              kapitel vii, afsnit d.
                                                - 90 -
i forbindelse med besvarelsen af spørgsmål 1 og 2 har holland, sverige og tyskland anført, at
der ved transport af slagtesvin på 100 – 110 kg skal være en afstand på 15 cm fra svinets ryg /
det højeste punkt til loftet eller loftets elementer i køretøjet med mekanisk ventilation og en
afstand på 30 cm ved naturlig ventilation.
forklaringer
hans fink pedersen har i et forberedende retsmøde den 16. maj 2006 afgivet forklaring.
hans aarestrup har afgivet forklaring den 10. november 2014. huub van schijndel, henrik
ringskær, lars rosgaard og jesper krogh madsen har afgivet forklaring den 11. november
2014. skønsmand hans thygesen, jesper krogh madsen, hans-gerd pleiter og skønsmand
gerben hoornenborg har afgivet forklaring den 12. november 2014. temme struck, henk-jan
keus og henrik ringskær har afgivet forklaring den 17. november 2014.
hans fink pedersen har forklaret, at han er cand. oecon. og ansat i landbrugets
rådgivningscenter i skejby. hans funktion er bl.a. at rådgive inden for finansiering og
risikostyring i samarbejde med lokale konsulenter. han er også med til at gennemgå et meget
betydeligt antal regnskaber. af de cirka 20.000 årsrapporter, som landboforeningerne årligt
laver for landmænd, ligger 11.000 i centrets database.
hans fink pedersen har herefter besvaret spørgsmål til uddybning af de notater, som han har
udarbejdet vedrørende bekendtgørelse nr. 734 fra 2005. den mest betydende ændring er
lastetætheden (arealkravet), som medfører, at antallet af smågrise pr. lastvognssæt falder fra
624 til 520. hans beregninger er baseret på tal fra transportørernes organisation sammark.
ifølge oplysninger i dag fra sammark er dagsprisen for en transport til tyskland steget med
500 kr. på grund af stigende brændstofpriser. den samlede pris for en transport til tyskland,
inkl. tysk vejskat, udgør herefter 10.500 kr., svarende til en ekstraudgift på 3,36 kr. pr.
smågris. den tyske vejskat på 1.000 kr. er ikke medtaget i hans beregninger af 20. marts
2006. hans endelige konklusion er, at ekstraomkostningen pr. smågris vil være mellem 5,90
og 7.20 kr. inkl. indtransport, og at denne omkostning vil ramme alle smågriseproducenter.
der er tale om et alvorligt slag for smågriseproducenterne, og det vil medføre, at et stort antal
producenter kan blive tvunget til at stoppe. op til 30-40 % af bedrifterne vil risikere et ophør
på grund af ekstraomkostningerne, som ikke kan forventes afholdt af transportørerne. som det
                                               - 91 -
fremgår af hans notater, er der ikke nogen entydig sammenhæng mellem bedrifternes størrelse
og deres indtjening. hans konklusion i notatet af 8. maj 2006 er, at slagtesvineproducenterne
også bliver ramt. i forhold til resultaterne for 2004 vil indtjeningen på grund af
ekstraomkostningerne falde med mellem 30-40.000 kr. og 60.000 kr. der er stor spredning i
indtjeningen på slagtesvin. det er hans opfattelse, at også leverandører til danske slagterier vil
blive ramt. der er tale om et alvorligt anslag mod hele branchen.
hans aarestrup har forklaret, at han er uddannet agronom, og han har siden maj 2000 været
direktør i danske svineproducenter. baggrunden for sagsanlægget var udformningen af de
omtvistede regler om dyretransport, der blev til som følge af en politisk reaktion på nogle tv-
udsendelser om hestetransporter i et andet europæisk land. dengang eksporterede danmark
ca. 3 mio. svin om året, men i dag udgør eksporten ca. 11 mio. svin om året. langt den
væsentligste del heraf er smågrise. det kræver på nuværende tidspunkt ca. 22.000 transporter
på årsbasis. danske svineproducenter er i konstant konkurrence og skal optimere på alle
parametre. alle regler, der påvirker producenternes økonomi i negativ retning, vil de anfægte
i det omfang, det er muligt. ens regler i eu er producenternes bolværk mod ulige
konkurrencevilkår, og derfor var de glade for transportforordningen. de danske regler påfører
de danske producenter større omkostninger end navnlig hollænderne, som er deres nærmeste
konkurrenter.
transportreglerne har betydning for smågriseproducenter, fordi de medfører en ekstra
omkostning på ca. 5-10 kr. pr. gris. reglerne er dog ikke afgørende for, om der eksporteres 3
eller 11 mio. svin om året, da der også er andre forhold, som spiller ind på omfanget af
eksporten. danske svineproducenter er også nødt til at eksportere, fordi produktionen af
smågrise er øget, og producenterne kan ikke skabe staldkapacitet til at opfede dem. der er ca.
1 mio. søer i danmark, og de får ca. 30 mio. smågrise om året. omtrent 20 mio. af disse
smågrise kan producenterne fede op til 100 kg til slagtning. de sidste 10 mio. smågrise sendes
til udlandet. tyskland aftager ca. 60 % og polen ca. 30 % heraf. de resterende 10 %
eksporteres til italien og andre lande i syd- og østeuropa. det er ikke en option at nedsætte
produktionen.
transportreglerne medfører som nævnt en ekstraomkostning på ca. 5-10 kr. pr. gris. det var
dyrere i starten ved indførelsen af reglerne, men nu har branchen købt materiel, der lever op
                                               - 92 -
til reglerne. hver gang det koster 1 kr. ekstra at producere og eksportere en gris, påføres
producenterne en samlet udgift på i alt ca. 5-10 mio. kr. der er kun producenten til at betale
den ekstra omkostning, for transportørerne er pressede og accepterer ikke at tage
omkostningen på sig. der er kun et sted at flytte fordyrelsen hen, og det er på købsprisen for
den enkelte gris. hvis producenterne i danmark ikke vil give sig med hensyn hertil, mister de
markedsandele, for så køber deres kunder bare svinene i holland i stedet. det er kun muligt at
flytte den ekstra omkostning over på køberen, hvis der er en meget stærk efterspørgsel.
der har i de seneste par år været gode eksportindtægter, men prognosen for prisen for
smågrise er i 2015 80 kr. lavere for en gris. prisen på en gris er ca. 400 kr. + eller - 80 kr. en
typisk svineproducent producerer ca. 20.000 grise om året, og prisen kan således svinge med
3-4 mio. kr. på et år. derfor er et lille udsving i prisen på den enkelte gris ikke ligegyldigt, og
det skal samles op for at bevare konkurrenceevnen.
hvis producenterne måtte sende 10 mio. ekstra smågrise ind på det danske marked med f.eks.
20-30.000 stk. om ugen, ville prisen sandsynligvis falde til det halve. det er et meget følsomt
marked, da smågrisene ikke kan blive hos producenten, idet der ikke er staldkapacitet til dem
i danmark. der er derfor ingen købere til grisene i danmark. det sker, at udbuddet bliver for
stort i forhold til efterspørgslen, men heldigvis som oftest kun kortvarigt. hvis det skulle
komme til at stå på i længere tid, ville det være nødvendigt at skære produktionen ned, og
markedet ville bryde sammen. hvervet har en samlet indtægt fra eksport på ca. 30-35 mia. kr.
om året. 10 mio. smågrise kan give en indtægt på ca. 5 mia. kr. værdien af et slagtesvin er ca.
4 gange større end værdien af en pattegris, så det er en bedre forretning at sælge de opfedede
grise.
effekten af et højt dyrevelfærdsniveau kan blandt andet måles på dødelighed under transport.
danmark har i mange år haft en meget lav dødelighed for dyr under transport. den måles i
brøkdele af promiller i danmark, mens den i andre europæiske lande måles i procent. da de
omtvistede regler blev indført, mente de danske producenter og transportører, at de allerede lå
”i superligaen” for dyrevelfærd. derfor blev de overraskede over de danske krav om særlige
regler – også set i forhold til f.eks. sverige, der ellers har skrappere regler for dyrevelfærd end
danmark. danske svin er forædlet på en måde, så de er roligere og mere robuste end i andre
europæiske lande og dermed bedre egnede til transport. efter vidnets bedste overbevisning
                                               - 93 -
har reglerne ikke haft en effekt. det er korrekt, at lastetætheden kan betyde noget i varmt vejr
på en lang tur, men reglerne om inspektions- og etagehøjde giver ingen mening.
uecbv (union européenne du commerce du bétail et de la viande) har hjulpet med at
samle oplysninger ind fra de andre europæiske lande, fordi det er vanskeligt. producenterne er
”konkurrerende kolleger” i eu og hjælper normalt ikke hinanden med at få ændret restriktive
transportregler. danske svineproducenter havde stor interesse i at få oplysninger om reglerne
for transporter i de andre medlemslande, men kollegernes motivation for at fremskaffe dem
var lille. uecbv kunne nemmere få oplysningerne fra deres medlemmer, som havde
internationale transporter.
præmis 59 i eu-domstolens dom i sag c-316/10 så han som et redskab til at forhindre
overimplementering af regler fra eu i danmark. i danmark har branchen relativt nemt ved at
leve op til skrappe regler, men det er et problem, hvis der ikke også er tilsvarende skrappe
regler i andre lande. man kan ikke som medlem af eu lovgive isoleret fra andre
medlemslande, og det har da også vist sig, at der nu for gødskningsreglernes vedkommende
formentlig skal ske en justering afstemt efter reglerne i vores nabolande.
han mindes ikke at have fået en henvendelse fra myndighederne om reglerne, inden de trådte
i kraft, men danske svineproducenter havde lejlighed til at afgive høringssvar. dog var de
nye regler allerede sendt til notifikation i eu inden udløbet af høringsfristen, så et høringssvar
ville næppe have fået nogen betydning for reglernes udformning. det var hans opfattelse, at
transportforordningen var udtryk for nøje overvejelser og forhandlinger om, hvad der var
nødvendigt for at tilgodese dyrevelfærden under transporter. han syntes derfor, at danmark
var meget hurtigt ude med sine egne strengere regler efter vedtagelsen af forordningen, og han
anser dem for at være udtryk for ”nice to have” i forhold til forordningens ”need to have”.
han mener, at der i starten af sagen blev lavet nogle beregninger over de ekstra omkostninger
pr. produceret og eksporteret gris, som reglerne medførte. da kom man vist frem til et beløb
på ca. 7 kr. beregningerne var dengang baseret på meget færre transporter, og der var andre
priser på diesel, etc. derfor har han nu nævnt et beløb på 5-10 kr. det er et skøn. beløbet
vedrører smågrise, så vidt han husker. forevist notat af 20. marts 2006 ”vedrørende
ekstraomkostning ved transport af smågrise, jf. nye transportregler” har han forklaret, at han
                                               - 94 -
er bekendt med notatet, og det er derfra, han har sit udgangspunkt på godt 5 kr. i ekstra
omkostninger pr. smågris. han kan henholde sig til de tal, der er angivet i notatet.
den danske lastbilflåde er ny i forhold til østeuropa, der aftager gamle lastbiler fra danmark.
hvis lastbilernes nyttevægt ikke er så høj, og bilerne har små hjul på grund af ændret
indretning for at imødekomme de danske regler, er gensalgsværdien for bilerne lavere. da
reglerne kom, begyndte transportørerne at anskaffe nye lastbiler hen ad vejen. de havde
mulighed for at indrette sig i overensstemmelse med nogle overgangsregler. han tror, at alle
transportører i danmark nu har anskaffet sig biler, der lever op til reglerne. mange transporter
foretages dog på udenlandske lastbiler, navnlig tyske og polske lastbiler. han vurderer, at
temme struck benytter tyske biler. temme struck opkøber smågrise i danmark, sælger dem
til tyske landmænd og kører senere grisene til slagteriet. udenlandske chauffører er lønnet
anderledes end de danske. der er i danmark indregistreret mange lastbiler til transport af svin,
f.eks. alle spf’s biler. spf er et datterselskab af danish crown og står for hovedparten af
indtransport af svin til danske slagterier.
huub van schijndel har forklaret, at virksomheden berdex har eksisteret i over 70 år. berdex
producerer opbygninger til lastbiler til grisetransport. virksomheden har 60 ansatte, og den
leverer til kunder i 21 lande. berdex har en fabrik i kina og planlægger at påbegynde en
produktion i blandt andet rusland og spanien. berdex har en markedsandel på omkring 20-22
% af det europæiske marked. i belgien er markedsandelen 95 %.
den gængse indvendige højde på et lad er 90 cm over hele europa i forhold til transport af
slagtesvin. der findes ikke krav om inspektionshøjde. det er ikke sædvanligt med en
indvendig højde på 95 cm eller 92 cm. der er væsentlig forskel på at producere en opbygning
med indvendig ladhøjde på henholdsvis 90 cm og 95 cm. der er også altid en prisforskel, men
den væsentlige forskel ligger mellem ladhøjden på henholdsvis 92 cm og 95 cm. her er
prisforskellen meget stor.
forevist foto i ekstrakten side 2633 af en model ergo lm har vidnet forklaret, at den viste
opbygning har en indvendig højde på 90 cm, men den kan godt ændres til en indvendig højde
på 92 cm eller 95 cm. det koster blot ekstra. forevist foto af en opbygning benævnt lmb (3
and 4 deck) i ekstrakten side 2634 har han forklaret, at den viste model har 4 dæk. de to
                                               - 95 -
øverste dæk har en indvendig højde på 60 cm, og de to nederste dæk har en indvendig højde
på 90 cm. der kan transporteres smågrise i de to øverste dæk. køretøjer med opbygningen
anvendes med læs på samtlige 4 dæk. der er ingen af dækkene i denne model, der kan
etableres med en indvendig højde på 92 cm og 95 cm. de viste modeller på fotos i ekstrakten
side 2635 og 2636 kan heller ikke etableres med en indvendig højde på 92 cm.
opbygninger til køretøjer, der skal kunne rumme en indvendig højde på 92 cm eller 95 cm,
skal specialbygges. når berdex producerer en opbygning af typen ecoliner med mulighed for
at etablere indvendig højde på 92 cm eller 95 cm, koster det 9.000 euro ekstra. hertil kommer,
at der er brug for en speciel trækker til en sådan opbygning. den koster 15.000 euro mere end
en standardtrækker. den samlede merpris udgør således i alt 24.000 euro.
berdex producerer opbygninger med både faste og mobile dæk. heraf udgør 70 %
opbygninger med faste dæk. de har altid en indvendig højde på 90 cm. opbygninger med
faste dæk er mere sikre, vejer mindre og kræver mindre vedligeholdelse. hertil kommer, at
chaufførerne kan stå oprejst inde i vognen under f.eks. rengøring, når grisene er læsset af. det
skyldes, at man kan lukke både taget og dækkene op som vist på f.eks. fotoet i ekstrakten side
2646. der er regler om, at chaufførerne kun må løfte makismalt 10 kg, og det kan blandt andet
lade sig gøre, fordi løftemekanismen er gasdrevet. dæk på ecolineren er fastgjort i hver side
med 20 cm. det er ikke meningen, at man skal kunne løfte dækkene og taget, når der er grise
på køretøjet.
opbygninger med mobile dæk er tungere end andre og har et mindre lasteareal, ligesom de er
meget dyrere at vedligeholde. han skønner, at vedligeholdelsesudgiften er tre gange højere på
en sådan opbygning i forhold til ecolineren med 3 faste dæk. baggrunden er, at opbygningen
med mobile dæk indeholder både hydraulik og stålgulve, der kræver mere vedligeholdelse.
det er meget vigtigt for en køber, hvis et køretøj er tungere og har mindre lasteareal end
andre. et køretøj med mobile dæk har ikke den samme gensalgsværdi som f.eks. en ecoliner.
en opbygning med mobile dæk er der næsten ingen mulighed for at sælge i rusland og
kazakhstan, hvor det er for koldt til, at hydraulikken kan fungere.
han vurderer, at gensalgsværdien for et køretøj opbygget med mobile dæk og indvendig højde
på 90 cm er 15 % mindre end for et tilsvarende med faste dæk. en opbygning med mobile
                                               - 96 -
dæk og indvendig højde på 95 cm kombineret med mulighed for at etablere 140 cm
inspektionshøjde koster 30 % mere end opbygning med faste dæk og indvendig højde på 90
cm. en ecoline semi-trailer med 3 faste dæk med indvendig højde på 90 cm koster i
standardudgaven 83.000 euro. hvis der skal etableres en løsning med mulighed for at øge den
indvendige højde til 92 cm, koster det 9.000 euro ekstra. hertil kommer en prisforøgelse på
godt 30 %, som godt kan sættes til ca. 28.000 euro, for at få hydrauliske gulve, der kan sikre
mobilitet og etablere inspektionshøjde på 140 cm. den nedbyggede trækker, der kræves til
opbygningen, koster endvidere 15.000 euro mere end andre trækkere. det er nødvendigt med
en nedbygget trækker for at kunne overholde kravet til totalhøjden på 4 meter for lastbilen.
et køretøj med en opbygning – som beskrevet ovenfor – har en gensalgsværdi, som er 30 %
mindre end ecolineren. en køber, som er interesseret i et brugt køretøj, vil vælge ecolineren.
den brugte lastbil med opbygning med mobile dæk og indvendig højde på f.eks. 95 cm er der
ingen købere til, for den har en større totalvægt og mindre lasteareal. den er også dyrere i
vedligeholdelse, og hertil kommer, at den kræver en specialtrækker. det bliver alt for dyrt.
modellen med specialopbygningen med mobile dæk mv. taber hurtigere i værdi, og
afskrivningen starter typisk med 22 % i det første år. ecolineren afskrives derimod med 18 %
i det første år. den procentuelle afskrivning nedsættes for begge typer køretøj med 2 % i de
kommende år, men beløbsmæssigt bliver afskrivningen på modellen med specialopbygningen
størst. han vurderer, at nedskrivningshastigheden er 30 % større på modellen med
specialopbygningen.
en nedbygget trækker er dyrere at køre med, da den kræver mere vedligeholdelse, brændstof
og hyppigere dækskift. den har mindre dæk, som har et dårligere vejgreb end dækkene på
almindelige trækkere. når det er glat føre, er det farligere at køre med den nedbyggede
trækker. et køretøj med faste dæk med indvendig højde på 90 cm er mere sikkert. på den
nedbyggede trækker er afstanden mellem opbygningens bund og selve vejen meget lille, og
det giver problemer på ujævne veje. det er især et problem, fordi vejene ud til landmændene
ikke altid er lige eller ryddet. det er forbundet med øget risiko og fare både for bilen og
personerne, der betjener bilen, at køre med en nedbygget trækker. bremserne vil også være
mindre på den nedbyggede trækker. for at overholde lovens krav til bremseevne skal
bremserne udskiftes oftere.
                                               - 97 -
den merpris på 9.000 euro, der er nævnt i materialet af 3. november 2014 for en opbygning til
indvendig højde med 95 cm, gælder også for en opbygning med indvendig højde på 92 cm.
der er ingen kunder hos ham, der på noget tidspunkt har valgt at benytte sig af en sådan
opbygning, og han har således ikke gensolgt nogen. muligheden for valg af en opbygning til
en merpris på 9.000 euro er et tilbud, som kom i stand på baggrund af en henvendelse fra
nogle danske købere på en messe i hannover. berdex har aldrig bygget en opbygning til et
køretøj med inspektionshøjde. der er ingen kunder fra andre medlemsstater i eu, som har
spurgt til priser for en opbygning med mobile dæk med indvendig højde på 92 cm eller 95 cm
og inspektionshøjde på 140 cm. der er tale om et helt isoleret dansk fænomen.
henrik ringskjær har forklaret, at han siden 1997 har været transportchef hos virksomheden
spf-danmark, der er ejet af danish crown. spf-danmark har ca. 150 lastbiler, og der er
ansat 180 chauffører og 70 funktionærer. virksomheden driver handel med svin til danske
kunder og til eksport. den havde en omsætning på ca. 4,5 mia. kr. i regnskabsåret 2013/2014.
siden juni 2005 er salget af smågrise steget med 0,5 mio. styk om året. omsætningen er dog
ikke steget tilsvarende, da den er afhængig af svinenoteringen. den har været oppe på 12 kr.,
da det gik godt, men nu er den på 9,60 kr., og det er lavt. det skyldes blandt andet ruslands
stop for import som reaktion på eu's sanktioner i forbindelse med udviklingen i ukraine.
virksomheden sælger ca. 4,5 mio. slagtesvin om året samt 11 mio. smågrise, hvoraf 2,5 mio.
sælges til eksport. spf-danmark har en markedsandel lige i underkanten af 25 % for transport
af smågrise fra danmark. virksomheden sælger også avlsdyr i mindre omfang. det er et nyt
forretningsområde.
virksomheden har 76 godkendte spf-biler. en spf-bil er et særligt lukket køretøj til transport
af grise med overtryksluft, der filtreres. bilerne bruges til transport af både avlssvin og
smågrise. han er bekendt med, at der i eu bruges en lastehøjde på 88-90 cm. kravet til
inspektionshøjde findes ikke i andre eu-lande end danmark. spf-danmarks hovedmarked er
danmark, men de sælger også til tyskland, polen, spanien, italien, rumænien, ungarn,
tjekkiet mv.
i 2004 var det ikke nemt at få et køretøj til transport af grise, hvori der kunne skabes en
indvendig højde på 92 cm. spf-danmark havde mange møder med sine samarbejdspartnere i
                                                - 98 -
f.eks. holland og italien om de nye krav, der blev gennemført i danmark. det var helt nyt for
dem som opbyggere. deres udfordring var den samme som i danmark med at overholde
totalhøjden på 4 meter. spf-danmark forhandlede med lastbilfabrikanter om at nedbygge
trækkere, som kunne komme ned på 95 cm i skammelhøjde, hvor kassen blev sat på. svinene
til transport blev dog efterhånden større, og det næste var, at den indvendige ladhøjde skulle
op på 95 cm, fordi mange af svinene vejede 110 kg eller derover i levende vægt. det skete
nok et år eller to efter reglernes indførelse.
deres konkurrenter er alle vognmænd syd for grænsen. tidligere var det primært fra holland
og tyskland, men nu også fra østeuropa. deres konkurrenter benyttede opbygninger med en
indvendig højde på 88-90 cm og skelede ikke til krav om inspektionshøjde. de danske regler
medførte, at spf-danmark købte biler med mobile dæk på 3 og 4 etager. de har ca. 90 biler
af den type, som er indrettet til en indvendig højde på 92 cm og 95 cm og med mulighed for
inspektionshøjde på 140 cm. ca. 45 af bilerne opfylder kravene til inspektionshøjde, og dem
har de valgt at få type 2 godkendelse på. de andre 45 biler kan indrettes til at opfylde
kravene til inspektionshøjde.
virksomheden transporterer 4,5 mio. slagtesvin årligt i danmark til blandt andet danish
crown og tican. de kører ikke slagtesvin til eksport. de kører til udlandet med smågrise og
avlssvin. de nationale transporter er meget påvirket af kravene til transporter til udlandet.
f.eks. er kravet til inspektionshøjde tilgodeset i alle biler. bilerne skal også være til at arbejde
med og gøre rene. hvis bilerne har faste dæk, er de vanskeligere at rengøre. derfor har
virksomheden valgt modellen med mobile dæk og dermed at køre flere læs. en bil kan i øvrigt
ikke opnå type 2 godkendelse uden at opfylde krav til etablering af inspektionshøjde, og hvis
den ikke godkendes, kan den ikke sælges igen. bilerne er bygget op, så de kan køre med både
små og store svin. de lukkede spf-køretøjer er dyre i indkøb for at beskytte mod smitte, og
derfor skal de være fleksibelt indrettet, så de kan bruges til alle former for transporter.
spf-danmarks største konkurrenter er hollænderne, der har et stort overskud af smågrise.
hollænderne kører typisk med arealkrav på 0,15 m2 ved transport af smågrise, men også
nogle gange lavere. hvis man ekstrapolerer reglen om arealkrav på 235 kg/m2 for svin på 100
kg, kommer man til 0,10-0,11 m2 for smågrise, og det er alt for lidt. det vil ikke være i orden.
vægten på bilen kan godt være en begrænsende faktor – især i tyskland, hvor det kun er
                                              - 99 -
tilladt at køre med en maksimalvægt på 40 ton. det betyder, at der er færre grise med på bilen.
i ukraine er den tilladte totalvægt 38 ton. i et lukket spf-køretøj er der en nyttevægt på 15
ton, når de kører til ukraine. i tyskland er nyttevægten 17 ton. kravene til lastefladen er klart
en begrænsende faktor. alle møder med opbyggere går på at få skabt mest mulig højde og
areal for at optimere og forblive konkurrencedygtig – det er en stor udfordring.
hollænderne benytter opbygninger med faste etager, som typisk har lavere egenvægt og større
areal. på et 3 etagers køretøj mister man i danmark et lasteareal på 5-6 m2 i runde tal som
følge af behovet for at benytte mobile etager. dette tab slår igennem på transporter af alle
slags svin.
spf-danmark har tidligere samarbejdet med virksomheden hmk fra hjørring, der nåede at
opbygge ca. 7 køretøjer. i 2005/2006 skiftede spf-danmark opbygger og benytter nu josef
finkl i nærheden af münchen. det kan slet ikke svare sig at foretage ombygning af gamle
køretøjer.
i danmark må man køre med en totalvægt på 42 ton med et 5 akslet køretøj, og det er typisk
dem, virksomheden benytter. det er korrekt, at man kan komme op på en højere tilladt
totalvægt med flere aksler, og at reglerne om tilladt totalvægt i danmark er lempeligere end i
visse andre eu-lande.
lars rosgaard har forklaret, at hans virksomhed – rosgaard a/s – er stiftet i sommeren 2007.
han har taget en hd i logistik og er 4. generation i en virksomhed, der beskæftiger sig med
transport af levende dyr. virksomheden køber og sælger smågrise primært til eksport. det kan
foregå på forskellige måder, herunder som mellemhandler eller transportør.
virksomheden har 16 ansatte og omsætter i indeværende år 800.000 smågrise, heraf 95 % til
eksport. for 80 % er der faste aftaler med sælger og køber. de omsætter ca. 20.000 avlssvin
til f.eks. belgien, tyskland, holland og italien. de omsætter 3.000-5.000 slagtesvin om året.
de har 4 lastbiler. virksomheden hyrer også fremmede biler ind, så de har dagligt 10-15 biler
ude at køre. han forventer, at virksomheden passerer en omsætning på den anden side af 400
mio. kr. i år.
                                             - 100 -
han var i branchen i 2005, da der blev lavet nye regler for transport af dyr i danmark. han
mener, at der i europa i øvrigt benyttes en indvendig lastehøjde på 88-90 cm. det er i hvert
fald det gængse i tyskland, som han primært har erfaring med. det er korrekt, at rosgaard
a/s har fået lavet en opbygning til en pezzaioli i italien, som var deres første bil indrettet med
inspektionshøjde. det er den eneste opbygning af den type, som blev lavet der. den blev
forsinket i 9 måneder på grund af konstruktionsvanskeligheder. danmark er det eneste land i
eu, der kræver inspektionshøjde, og det var uvant for italienerne, som skulle lave nye
beregninger, så opbygningen kunne opfylde kravene hertil. da opbygningen kom hjem, og de
kørte køretøjet hen på en brovægt, blev de overraskede over, at køretøjet uden last med
forvogn og anhænger vejede 25.100 kg.
firmaets udfordring er vægten på køretøjet. de har lige fået leveret en tysk bil, som vejer
under 23 ton, og det giver en stor besparelse. til sammenligning kan nævnes, at hollænderne
kører med opbygninger med faste etager, og deres køretøjer vejer helt ned til 19-20 ton. der
skulle ekstra cylindere i deres pezzaioli for at kunne løfte dæk i læsset tilstand samt ekstra
forlængede arme til tag etc. det øger vægten på køretøjet, selv om kassen er opbygget af
aluminium som de fleste andre. totalvægten på køretøjet er vigtig, og en høj totalvægt er en
begrænsende faktor. den tilladte totalvægt i tyskland er 40 ton, og det skal overholdes, hvis
man skal videre ned i europa. pezzaioli-vogntoget kostede 2,5 mio. kr. et nyt køretøj med
opbygning uden mulighed for inspektionshøjde koster 2 mio. kr. i 2006 var merprisen for
pezzaioli-vogntoget 300.000 kr.
rosgaard a/s har en lastbil, der ikke opfylder krav til inspektionshøjde. han har bestilt en
med faste dæk, og det er begrundet i økonomiske hensyn. der er også taget hensyn til
uddannelse af personale. det er lettere at instruere dem i at benytte biler med faste dæk, idet
disse er meget nemmere at betjene.
merprisen på 300.000 kr. kunne han ikke ”skubbe andre steder hen”. hvis det kunne lade sig
gøre, ville han gerne vide hvordan. han bar selv udgiften for at kunne konkurrere. i dag er der
også i danmark konkurrence på interne nationale transporter udført af biler fra andre eu-
lande – de må gerne køre tre ture her, inden de tager retur. der læsses ugentligt dyr på biler
med faste etager i danmark. når bilen er synet og godkendt i andet eu-land, er der ingen, der
modsætter sig, at den kører i danmark. der er en dyrlæge på afgangsstederne, og dyrlægen
                                              - 101 -
har fuld adgang til kontrol. ingen protesterer mod, at f.eks. de tyske køretøjer udfører
transporter i danmark.
køretøjer med opbygninger med faste dæk medfører lavere vedligeholdelsesudgifter. hvis der
er mobile dæk, er der 6 hydrauliske cylindre eller wirer på forvognen, og de belastes af
brugen. det koster mere at vedligeholde dem og ”indmaden” i opbygningen med mobile dæk,
end det gør at vedligeholde den lift, som er bagpå køretøjerne med faste dæk.
afskrivningsperioden på en bil er typisk 7-9 år. pezzaiolien har samme afskrivningsprofil,
men afskrivningsbeløbet er større. en billigere bil kan skiftes hurtigere.
forevist foto i ekstrakten side 2647 af en berdex ecoliner med 3 faste etager har vidnet
forklaret, at det viser den type opbygning, som er gængs i europa i dag. de findes i f.eks.
belgien, polen og spanien. de har klappböden – det vil sige, at bundene på dækkene kan
klappes op/ned, og taget kan også åbnes. biler med faste etager har større arealer, fordi
dækket går helt ud til bilens side, hvilket står i modsætning til de mobile dæk, hvor man så at
sige har ”tre badekar oven i hinanden”. i opbygningerne med mobile dæk er der flest m2 i
bunden.
totalhøjden gør, at alle biler med mobile dæk har hydraulisk tag, så der kan foretages
inspektion ved stop. man er nødt til at have en trækker med lavt chassis og små dæk til
opbygninger med mobile dæk. de biler er bedst til at køre på asfalt og ikke på grusveje ud til
landmændenes gårde. dæksliddet er stort, og dæk er dyre i anskaffelse. det er betydeligt
dyrere at holde sådan en bil kørende.
lastetæthed er reguleret af en eu-forordning, som man læser meget forskelligt i danmark i
forhold til andre steder i eu. derfor må man ikke køre med så mange grise på danske
køretøjer, som man må på køretøjer fra andre eu-lande. der er typisk 780-850 smågrise på
bilerne i tyskland. derfor er det dyrere at transportere for rosgaard a/s, når de kun kan have
ca. 630 smågrise med på bilerne i gennemsnit. prisen for et vogntog til de såkaldte svinetætte
områder i tyskland omkring cloppenburg og vechta er ca. 18.000 kr. ca. 80 % af deres
transporter går til disse destinationer. hvis rosgaard a/s kunne have det samme antal
smågrise med det enkelte vogntog, som tyskerne normalt har med, kunne man spare nogle
transporter og nøjes med ca. 1.000 transporter i stedet for 1.200-1.300 transporter. den herved
                                               - 102 -
opnåede besparelse vil ”sive ud” til enten køber eller sælger, for hvis transportøren ikke vil
”dele kagen” med dem, finder de en anden transportør, der vil.
for nye, der skal etablere sig i branchen, gælder det, at det er svært at overbevise en fabrikant
af opbygninger om, at der er særkrav fra danmark, som opbygningen skal kunne overholde.
da han købte pezzaioli-vogntoget, skulle han betale ekstra for, at opbyggeren overhovedet
ville påtage sig opgaven med at bygge den. rosgaard a/s kan ikke få rabatter, fordi de ikke
bestiller så mange opbygninger. hvis man kunne vælge en standardopbygning, ville det være
billigere. inspektionshøjden er ham bekendt ikke udnyttet i praksis. det er frustrerende, at det
har været nødvendigt at investere mange penge i køretøjer, der opfylder krav til
inspektionshøjde, når ingen har ønsket at gøre brug af dem – heller ikke under kontroller.
man kan altid komme ind og få et dyr ud gennem mandskabslugen, som er på alle biler.
de biler, rosgaard a/s lejer, er indregistreret i tyskland, holland og polen. rosgaard a/s
har fortsat 4 biler, der er indregistreret i danmark. det har været genstand for mange
overvejelser, om rosgaard a/s skal indregistrere et eller flere køretøjer i en anden stat. den 5.
bil, som er bestilt, vil måske blive indregistreret i tyskland. det kommer an på, om det kan
betale sig i forhold til de administrative omkostninger, der vil være forbundet med det.
selskabet vil gerne bevare arbejdspladser i danmark, men selskabets dispositioner afhænger
af, hvilket erhvervsklima danmark kan stille i udsigt.
rosgaard a/s indsender logbøger og oplyser om hvilken bil, der benyttes til deres transporter
– herunder om godkendelsen. i øjeblikket er det sådan, at der købes biler med faste dæk til
internationale transporter. det er hans indtryk, at der hos de kontrollerende myndigheder ikke
for tiden er fokus på, om der benyttes faste eller mobile dæk. derfor oplever han, at de danske
aktører er pålagt nogle nytteløse ekstra omkostninger, som konkurrenterne i markedet ikke er
pålagt. for blot 4 år siden fik biler med faste dæk ikke lov at læsse grise, men ude i praksis ser
man i dag anderledes på det. han kan ikke sige noget om baggrunden for dette skift i praksis.
jesper krogh madsen har forklaret, at han er indehaver af jkm transport. firmaet udfører
kun transport med egne handelsvarer. virksomheden kører med smågrise, slagtesvin, søer og
ganske få avlssvin. omsætningen i firmaet er på godt 400 mio. kr. hvis virksomheden kan
opnå en fortjeneste på 1-1½ % af omsætningen, er han tilfreds. virksomheden har efterhånden
                                             - 103 -
afhændet sine køretøjer, da det ikke kunne betale sig at have dem, og der er nu kun tre tilbage.
virksomheden lejer 5-8 biler ind om dagen – primært udenlandske. leje af en bil til en
transport til nordtyskland koster ca. 10.000 kr. for en tur til sydtyskland er prisen knap
30.000 kr.
virksomhedens transport er fordelt med ca. halvdelen på smågrise og halvdelen på slagtesvin.
den eksporterer ca. 40.000 slagtesvin årligt, og disse bliver kun transporteret på lejede biler.
det foregår på den måde, at virksomhedens egne biler kører grisene til et opsamlingssted i
danmark – også kaldet et eksportmarked. her læsses grisene om til den videre transport til
udlandet på lejede udenlandske biler. det sker under dyrlægekontrol. virksomhedens egne
biler kan alle etablere inspektionshøjde. alle biler skal kunne bruges til alle slags transporter.
de andre eu-landes biler til grisetransport kører med 3 etager med indvendig højde på lidt
under 90 cm. køretøjerne med faste etager og en indvendig højde på 88 cm kan ikke etablere
inspektionshøjde. virksomheder fra de andre eu-lande bruger køretøjer med 3 faste etager til
svin på ca. 120 kg, og den fremgangsmåde benytter de pågældende også under transporter i
danmark. det har de gjort i mange år. køretøjerne fra de andre eu-lande bliver ikke
kontrolleret på samme måde som de danske med hensyn til, om der kan etableres
inspektionshøjde.
jkm transport har lige købt en ny opbygning, der kan etablere inspektionshøjde på 140 cm.
den kostede ½ mio. kr. mere end en tilsvarende opbygning uden mulighed for at etablere
inspektionshøjde. virksomheden kan ikke tjene den ½ mio. kr. hjem, men den forsøger
naturligvis at lægge omkostningen ud på andre aktører. virksomheden prøver at købe grisene
nogle få kroner billigere hos landmanden. virksomheden er i et marked, hvor den ikke kan
presse prisen mere, for så tager de tyske og polske kolleger over. det kan ikke lade sig gøre at
lægge de ekstra omkostninger på ved videresalg. virksomheden deler nok de ekstra
omkostninger mellem sig og landmanden i et eller andet forhold.
forevist udskrift af to logbøger fra danpork a/s vedrørende transport af slagtesvin, som
henholdsvis den 15. og 23. marts 2010 blev afvist, da der ikke kunne etableres
inspektionshøjde på 140 cm, har vidnet forklaret, at han har kendskab til, at et dansk-polsk
ejet selskab, som er en videreførelse af virksomheden farm to farm, henter grise i danmark
                                              - 104 -
hver uge med køretøjer, som har faste etager på 4 dæk til smågrise eller 3 dæk til slagtesvin,
og som ikke kan etablere inspektionshøjde. de udenlandske transportører fra andre eu-lande
har naturligvis ikke bygget biler op for at overholde en dansk særregel. i 2008 begyndte hans
virksomhed at afhænde bilerne, fordi den ikke længere kunne tjene penge på transporterne.
hvis man ikke benytter udenlandske køretøjer, vil prisen på transporterne stige.
han skønner, at andelen af køretøjer, der opererer i danmark uden at opfylde de danske krav,
transporterer ca. 10-11 mio. svin ud af danmark om året. da der produceres ca. 27. mio. svin
om året, udgør det ca. 40 %. han har svært ved at vurdere håndhævelsen af de danske regler.
virksomhedens største konkurrenter kommer fra holland, og de kører med vogntog, hvor
man kan nøjes med et almindeligt chassis med normal skammelhøjde fra 1,15-1,25 m. de
danske krav om en indvendig højde på 92 cm og 95 cm kræver et lavere chassis med mindre
hjul, og det er dyrere end det almindelige. merprisen udgør fra ca. 150.000 kr. til knap
200.000 kr. på små hjul er dæksliddet større, og det koster i gennemsnit ca. 40.000 kr. ekstra i
dækskifte pr. år. vangerne skal også ind i opbygningen, og det giver problemer i forhold til en
standardopbygning. hvis der skal en anden opbygning til, bliver grundkassen dyrere, fordi
den skal specialbygges.
forevist materiale af 3. november 2014 fra berdex, hvor der tilbydes etablering af indvendig
højde på 95 cm for 9.000 euro ekstra ved en minimumbestilling på 10 enheder, har han
forklaret, at han aldrig har hørt om, at det kan gøres så billigt. man kan ikke se, om det drejer
sig om en opbygning med faste eller mobile dæk, og han har ikke mulighed eller behov for at
købe 10 enheder. en sådan opbygning ville også være uinteressant for hans firma, hvis den
ikke kan etablere inspektionshøjde på 140 cm.
efter hans erfaring transporterer man ikke smågrise med et lasteareal på 0,20 m2 andre steder i
europa, således som det kræves i danmark. det er sædvanligt, at køretøjer fra de andre eu-
lande har ca. 800-900 smågrise med på en bil. han har dog set over 1.100 smågrise på en
udenlandsk bil. foreholdt besvarelse af spørgsmål 5 i en mail af 17. maj 2013 fra
ambassaden haag, hvorefter der maksimalt kan transporteres 910 smågrise på et lasteareal på
130 m2, har han forklaret, at det svarer til hans erfaringer. foreholdt besvarelse af spørgsmål 5
i en mail af 6. juni 2013 fra ambassaden stockholm, hvorefter minimumskravet til plads for
                                             - 105 -
grise af ca. 25 kg er 0,15 m2, har han forklaret, at han ikke kender de svenske krav, men han
ved, at svenskerne kører med flere smågrise på et læs, end man gør i danmark.
hvis hans virksomhed kunne transportere et par hundrede smågrise mere pr. læs, ville antallet
af transporter kunne reduceres med 20-30 %. hans virksomhed eksporterer ca. 100.000
smågrise om året. det medfører 4 transporter om ugen. hans virksomhed kunne spare en bil
hver uge, hvis den kunne arbejde på samme vilkår som andre i eu. merudgiften betaler hans
virksomhed og smågriseproducenten, men hans virksomhed bærer den største del heraf.
han er ikke bekendt med, at overholdelse af de danske krav kontrolleres ude på landevejen,
og at reglerne om inspektionshøjde bliver anvendt til faktiske inspektioner. det kontrolleres
kun, at inspektionshøjde kan etableres. det giver ikke mening at gå ind til grisene undervejs.
de sover, og at gå ind til dem betyder risiko for, at de begynder at slås og pådrager sig skader.
skærpede krav til transporter vil ramme svineproducenten, hvorimod han ville vælge at sælge
de sidste biler. merudgifterne slår igennem på alle transporter i hans forretning.
vægten på et køretøj, der skal opfylde de danske krav, er problematisk, fordi et sådant køretøj
er ca. 5 ton tungere end andre. det betyder, at køretøjet ikke kan sælges som brugt, som det
sker med køretøjer fra de andre eu-lande. de danske krav påvirker også lastearealet.
køretøjer med mobile dæk, der af sikkerhedsmæssige årsager er bygget som ”en kasse inden i
en kasse”, giver mindre lasteareal. forevist foto af en berdex ecoliner med 3 faste dæk og et
foto af en kaba forvogn og anhænger med 4 mobile dæk uden inspektionshøjde har han
forklaret, at det ved en sammenligning af disse fotos tydeligt kan ses, at man med det mobile
system bestående af kasser mister ca. 30 cm ned langs vognlængden på 15,60 m, og det svarer
vel til ca. 7 m2 i forhold til modellen med faste dæk.
hvis ikke der var krav om mobile dæk, ville han naturligvis købe en billigere bil for at spare
den ½ mio. kr. i ekstra omkostninger og dermed øge sin fortjeneste.
jesper krogh madsen har supplerende forklaret, at han under afhøringen i går mener at have
misforstået et spørgsmål. han vil derfor gerne understrege, at det er hans opfattelse, at de
øgede udgifter som følge af de danske krav til svinetransport rammer svineproducenterne.
                                              - 106 -
skønsmand hans thygesen har forklaret, at han først undersøgte de to sættevogne, der er
beskrevet i bilag 64 og 65. bilag 64 opfylder de danske krav til transport af dyr, og bilag 65
opfylder de tyske krav. de to sættevogne, som han ikke har været med til at udvælge, er
omtalt i skønserklæring ii under skønstema 2 af 15. februar 2010 i svar 1.1. den ene var med
faste etager og den anden med forskydelige etager. den sidste har mindre plads til last. de to
køretøjer er opmålt efter samme princip, og resultaterne er derefter sammenstillet.
han har derefter undersøgt to andre sættevogne, der er beskrevet i bilag 86 og 87. de er
omtalt i skønserklæring ii, skønstema 2a under svar 1.1. tabellen om bilag 87 i dette svar skal
forstås således, at der kun kan etableres en indvendig højde på 92 cm på det nederste dæk.
sættevognene i bilag 86 og 87 har begge mobile etager, mens sættevognen i bilag 86 også kan
etablere inspektionshøjde. vægtforskellen på disse to er 1.240 kg. hvis sættevognen i bilag 87
i stedet var udstyret med faste etager, ville den veje 2.000 kg mindre, og vægtforskellen ville
dermed blive 3.240 kg. dette fremgår af svar c) i skønserklæring iii, tema 2.
forevist foto af en berdex ecoline semitrailer med 3 dæk og skema over dens opbygning har
han forklaret, at den er opbygget med faste etager. etagerne kan ikke forskydes, men man kan
bruge et klapprincip under rengøring af køretøjet. inspektion kan ske ude fra. den store
forskel på køretøjer med faste og mobile etager er lastearealet.
om svar b) i skønserklæring iii, tema 2, har han forklaret, at arealet på etagerne i en
opbygning med mobile dæk bliver mindre og mindre, jo højere man kommer op. det skyldes,
at de er opbygget, så etagerne kan rummes inden i hinanden. hvis sættevognen i bilag 87
havde faste dæk, ville dens lasteareal være 5,5 m2 større. forskellen mellem lastearealet i
sættevognene i bilag 86 og 87 var i forvejen opmålt til 1 m2, som det fremgår af svar 1.1 i
skønserklæring ii, skønstema 2a. derfor kommer han i svar b) i skønserklæring iii, tema 2,
frem til en samlet forskel på 6,5 m2. denne samlede forskel fører til, at der kan medtages 13
færre svin pr. tur, hvis der er tale om svin på 100 kg, som kræver et lasteareal på 0,5 m2. krav
om inspektionshøjde betyder ikke noget for lastearealet, men det betyder noget for totalhøjden
på grund af det udstyr, der skal installeres for at kunne etablere inspektionshøjde. tabellen i
svar d) i samme erklæring drejer sig om tab på grund af køretøjets vægt. på korte transporter
er det tilladt at have flere svin med, og så er det vægten på køretøjet, der giver begrænsningen.
                                               - 107 -
i tabellerne i svar 1.1 i skønserklæring ii, skønstema 2a, vedrører angivelsen ”vægt i kg”
traileren uden trækker. en trækker vejer 4-5 ton. sættevognen beskrevet i bilag 86 opfylder
alle de danske krav og har et samlet lasteareal på 91,165 m2. hvis det sammenlignes med et
køretøj som beskrevet i spørgsmål b) i skønserklæring iii, tema 2, ville arealet være 6,5 m2
større. det betyder, at arealet i stedet ville være 97,6 m2. hvis det ganges med 2, kan der være
195 svin på køretøjet ud fra arealkravet på 0,5 m2 til svin på 100 kg. de ville veje 19.500 kg.
det svarer omtrent til 180 svin a 110 kg. der kan på begge sættevogne i bilag 86 og 87
transporteres en last på mere end 20 ton, som man kan se det i tabellerne i svar 1.1 i
skønserklæring ii, skønstema 2a. i denne situation er den begrænsende faktor arealet og ikke
køretøjets vægt.
det er i langt de fleste tilfælde lastearealet, der sætter begrænsningen for, hvor mange svin der
kan læsses på. han har dog ikke kendskab til statistiske oplysninger herom, men bygger det
på udtalelser fra fagfolk i branchen. det står på sættevognen, hvad den totalt må veje, og på
den baggrund kan lasteevnen i kg beregnes, som det ses i tabellerne i svar 1.1 i
skønserklæring ii, skønstema 2a. der må på de to beskrevne sættevogne lastes med svin på op
til henholdsvis 23.560 kg og 25.300 kg, medmindre kravene til lastearealet sætter en
begrænsning herfor. hvis man fylder op med yderligere 13 svin a 100 kg på begge
sættevogne, ville det kunne rummes inden for lasteevnen. hvis der lastes grise med 23.560 kg
på sættevognen i bilag 86, vil det afhænge af trækkerens egenvægt, om den tilladte totalvægt
på 40 ton i tyskland overskrides. det vil nemt kunne være tilfældet, hvis trækkeren vejer over
4,5 ton.
i skønserklæring ii, skønstema 2a, har han i svar 1.6 besvaret spørgsmål om driftsøkonomien
for sættevognene beskrevet i bilag 86 og 87. hvis man skal have en indvendig højde på 92
cm, kan der bruges almindelig dækstørrelse til køretøjet, men hvis der skal være en indvendig
højde på 95 cm, er det nødvendigt med en mindre størrelse dæk, der har kortere levetid og
medfører en dårligere brændstoføkonomi. der er i beregningerne i svar 1.6 ikke medtaget
afskrivning, reparation og service. hvis det skulle inddrages, er det vanskeligt at udtale sig
om påvirkningen af driftsøkonomien som følge af forskellen på de to sættevogne beskrevet i
bilag 86 og 87.
i skønserklæring iii, tema 1, svar 1 a) har han besvaret spørgsmål om pris for ombygning af et
                                             - 108 -
køretøj med faste etager til at kunne etablere indvendig højde med henholdsvis 92 cm og 95
cm uden at overskride den lovlige totalhøjde. en ombygning kræver, at sættevognen skal have
andre aksler og mindre hjul. trækkeren skal bygges ned, så den kan klare den lave højde. det
giver en helt anden kasse og konstruktion af sættevognen. opbyggerne griner, hvis man beder
dem om at foretage ombygning af den art, for det drejer sig om en ændring af hele vogntoget.
kassen skal have hejseværk indvendigt, og al indmaden skal ud i tilfælde af ombygning. det
er en næsten en håbløs praktisk opgave at bygge styreskinner og hejsemulighed ind i en
eksisterende kasse. hejseenheden skal være forholdsvis kraftig, når den skal kunne løfte et
helt dæk med svin. der er tale om et højt udviklet produkt, som ikke sælges ”lige om hjørnet”.
derfor har han også angivet prisen på et nyt produkt i sit svar 1 a). de samme forhold gør sig
gældende ved ombygning af en sættevogn med mobile etager, jf. svar 1 b) i samme erklæring.
han har ikke kunnet nå at besvare det supplerende spørgsmål 1e i skønserklæring iv af 11.
november 2014. han har nogle af de oplysninger, han skal bruge til besvarelsen, som han
forventer at kunne sende i løbet af et par dage.
sættevognen beskrevet i bilag 87 har en totalhøjde på 4 meter. denne sættevogn kan ikke
udvides uden at overskride totalhøjden. måske kan det lade sig gøre i forhold til en indvendig
højde på 92 cm med snedighed og raffinementer, men ikke i forhold til en indvendig højde på
95 cm.
tallene i tabellerne i svar 1.1 i skønserklæring ii, skønstema 2a, som er angivet under ”antal
svin-0,5m2”, er rundet ned til nærmeste hele tal i de beregninger, der angår det antal svin, der
kan lastes, jf. f.eks. svar 1.6 i samme erklæring. den angivne pris på 80 kr. pr. svin i dette
svar har han fået oplyst under skønsforretningen af niels vinderslev, og den har han lagt til
grund for sine beregninger. oplysningerne om de 3 og 5 ture stammer også fra niels
vinderslev, og det er rekvirenten, der har bedt om, at det blev lagt til grund som forudsætning
for beregningen.
forespurgt om justitsministeriets vurdering i notits af 6. maj 2004 om køretøjer beregnet til
transport af dyr, hvorefter en ombygning med hævbart tag og dæk, der kan hæves/sænkes
hver for sig, skulle koste 75.000-150.000 kr., har skønsmanden forklaret, at han ikke kan
kommentere justitsministeriets skøn, for han kender ikke forudsætningerne herfor. han er dog
                                                - 109 -
nødt til at sige, at det rent fagligt er urealistisk. han vil gerne se den opbygger, der kunne gøre
det for den pris, der er nævnt fra justitsministeriets side. priserne kan naturligvis have ændret
sig fra 2004 til 2014. han kan ikke uden yderligere undersøgelser og beregninger udtale sig
sikkert om, hvad der var prisniveauet i 2004 i forhold til de afgivne besvarelser.
hans-gerd pleiter har forklaret, at han er direktør i firmaet menke-janzen, der opbygger
karosserier og køretøjer til transport af levende dyr, herunder svin, kvæg mv. menke-janzen
udfører i gennemsnit 200-250 opbygninger om året, og heraf udgør næsten 90 % opbygninger
til svinetransport. 5 % af disse bygges med faste dæk og 95 % med mobile dæk. forklaringen
herpå er enkel, fordi arbejdet på en opbygning med faste dæk er tungere og mere besværligt.
det tager længere tid at laste og losse, og man kan kun læsse små grupper af dyr ad gangen i
modsætning til opbygninger med mobile dæk, hvor dyr kan drives ind i flokke ad gangen. det
tager også længere tid at vaske en opbygning med faste dæk. det skal gøres efter hver
transport. prisforskellen mellem en opbygning med faste dæk og en med mobile dæk er ca.
40.000 – 45.000 euro.
menke-janzen har ikke statistiske oplysninger om firmaets markedsandele, men
virksomheden er den største producent i tyskland. den eksporterer til f.eks. holland, østrig,
tjekkiet, polen, danmark, sverige, finland og norge. i alle landene bliver opbygningerne
brugt til transport af slagtesvin i tre dæk. det gør selvfølgelig en forskel, om svinene vejer
100 kg eller mere, men det er kun i forhold til arealkravet.
forevist fotos af menke – forvogn og anhænger 4 etager u. inspektionshøjde har han forklaret,
at køretøjet også kan indrettes til transport i 3 etager. i opbygningen med 4 etager kan der ikke
etableres en indvendig højde på 92 cm. det kan der heller ikke i de eksempler på køretøjer fra
menke-janzen, der er omtalt i materialet i ekstrakten på side 1245-1246 og side 2800-2801.
de pågældende køretøjer kan benyttes til transport af slagtesvin i 3 etager i tyskland.
der er ikke i eu’s forordning om transport af dyr krav om indvendig højde, men kun til areal.
han kender den danske regel om inspektionshøjde og må opfylde de krav, der er hertil ved
opbygningen til en kunde i danmark. der er ikke krav om inspektionshøjde i andre eu-lande.
han kender det kun fra danmark. det koster mere at producere køretøjer med
inspektionshøjde og indvendig højde på 92 cm og 95 cm end at producere køretøjer med faste
                                             - 110 -
dæk med indvendig højde på 88 cm eller 90 cm. hvis menke-janzen skal justere den type
opbygning med mobile dæk og indvendig højde på 90 cm, som er langt den mest udbredte i
tyskland, til en opbygning, hvor der kan etableres indvendig højde op til 95 cm, bliver det
kompliceret. hvis der herudover skal kunne etableres inspektionshøjde, bliver det meget
kompliceret.
anhængeren alene koster 40-45.000 euro mere. hertil kommer trækkeren til anhængeren, og
den skal specialbygges. det koster alt efter fabrikatet omkring 10.000 euro mere. merprisen
udgør således ca. 50-55.000 euro på et køretøj i 3 etager med indvendig højde på 95 cm og
mulighed for at etablere 140 cm inspektionshøjde. en opbygning med faste dæk i 3 etager
med indvendig højde på 90 cm koster ca. 85.000 euro.
en opbygning med mobile dæk med indvendig højde på 92 cm og op til 95 cm og med
mulighed for inspektionshøjde bliver naturligvis tungere end en opbygning med faste dæk.
der er også forskel på lastearealet. mobile dæk giver altid et mindre lasteareal. opbygninger
med faste dæk er således 3.000 – 3.500 kg lettere og har et lasteareal, som er ca. 10 m2 større.
han har ikke kendskab til, at kunder fra medlemsstater i eu har klaget over, at menke-
janzens opbygninger med en indvendig højde på 90 cm skulle give problemer med
dyrevelfærd. menke-janzen bygger både forvogne og anhængere – også med svanehals. det,
han har oplyst indtil nu, gælder for hele firmaets produktion.
menke-janzen har gennem en årrække produceret 20-30 køretøjer til det danske marked om
året, og de opfylder alle de danske krav til inspektionshøjde og indvendig højde.
temme struck er kunde hos menke-janzen. temme struck henter svin i danmark. menke-
janzen har mange kunder, der henter svin i danmark, men det drejer sig kun om smågrise.
det er ikke de mobile etager, der gør forskellen mellem køretøjerne til danske transportører og
til transportører i andre medlemslande i eu. stort set alle transportører benytter sig af
køretøjer med mobile dæk og en indvendig højde på op til 90 cm. det er kravene til
inspektionshøjde, der betyder noget i forhold til produktion af køretøjer, som skal opfylde de
danske krav. der er næsten ingen prisforskel mellem et køretøj med mobile dæk, som har
indvendig højde på 88-90 cm, og et køretøj med mobile dæk med indvendig højde på 92 cm
                                              - 111 -
eller 95 cm.
skønsmand gerben hoornenborg har vedstået skønserklæring af 16. februar 2011, om
afhjælpning af sygdomme og transportskader hos grise. han har yderligere forklaret, at han
ikke er bekendt med, at der i praksis foretages indvendig inspektion i køretøjer under
transport af grise. hvis chaufføren skal ind og skyde en enkelt gris, mens der er læs på, vil de
andre grise reagere med angst og løbe rundt i vognen til fare for chaufføren. hvis et dyr ikke
kan komme videre til slagtning eller til en anden besætning, skal det aflives, for det må ikke
komme tilbage til den besætning, det er hentet hos.
der er dyrlæger på alle de samlesteder, hvor grisene sendes ud af landet til eksport. der
gælder ingen krav om, at dyr skal tilses mere end en gang i døgnet, og han mener heller ikke,
at det sker mere end en gang om dagen ude i besætningen.
jo mere opsyn der er med grisene, jo bedre er det, men det er ikke nemt at komme til at se
tilse grisene under transport udefra. hvis de yderste dyr står op, og de inderste ligger ned, kan
man ikke se alle dyr udefra. hvis man etablerede videoovervågning af lastbilens indre, kunne
man få mulighed for at se alle dyr udefra. han ved ikke, hvad man gør i dag.
dyrene leveret til danske slagterier bliver tilset ved aflæsning. han har selv erfaring som
dyrlæge fra et slagteri. hvis et sygt eller skadet dyr er på vej ind på et slagteri, kan man skille
de raske dyr fra og så aflive det syge dyr. et sygt dyr skal flyttes så lidt som muligt. flytning
af et sygt dyr fra en bil er forbundet med voldsom smerte hos dyret, og derfor mener han, at
det skal aflives i bilen.
temme struck har forklaret, at han er ejer af og direktør i en virksomhed i schleswig
holstein, der opkøber og videresælger slagtesvin og smågrise. han køber dem i danmark og
kører dem blandt andet til andre delstater i tyskland. virksomheden har 40 ansatte og
omsætter 15.000-16.000 grise om ugen. den årlige omsætning er ca. 70 mio. euro.
virksomheden transporterer grisene i sine egne biler. den er ophørt med at hente slagtesvin i
danmark på grund af de særlige danske krav til transport. virksomheden kan nu kun
transportere slagtesvin i køretøjer med to etager i danmark, og det har medført, at den
kontrakt, han havde med en dansk leverandør, ikke kunne fortsætte. de danske regler for
                                              - 112 -
transport af slagtesvin udgør efter hans mening en handelshindring. i dag henter
virksomheden kun smågrise i danmark. den har 12 lastbiler, men benytter også andre
transportører. virksomhedens egne 12 biler er alle udstyret med mobile dæk. på lange ture i
forbindelse med internationale transporter - til f.eks. ungarn - benytter virksomheden biler
med faste dæk til slagtesvin. hvis man henter slagtesvin i forbindelse med korte ture, går det
hurtigere at læsse dem på mobile dæk. kunderne vil derfor gerne have, at virksomheden
henter svinene i biler med mobile dæk.
det er sædvanligt at transportere slagtesvin i biler med en indvendig højde på 85-90 cm på
hvert dæk. det afhænger af bilens indretning. i tyskland er der ikke regler om den indvendige
højde, men for det areal, der skal være pr. gris. der er krav om, at der skal kunne etableres
luftventilation hen over ryggen på dyrene. i bilerne i hans virksomhed kan der ikke etableres
en indvendig højde på 92 cm eller 95 cm. han kender det danske krav til inspektionshøjde på
140 cm. virksomheden transporterer slagtesvin til blandt andet polen, ungarn og slovakiet.
han kender ikke til, at der er krav om inspektionshøjde i andre eu-lande end danmark.
et køretøj med mobile dæk er tungere. en sættevogn med en længde på ca. 16,6 m med faste
dæk vejer 2-4 ton mindre end en sættevogn med mobile dæk. med mobile dæk bliver
lastearealet også reduceret. biler med faste dæk har et større lasteareal. i et køretøj med
mobile dæk er det nederste bredest, og de næste dæk er mindre. forskellen på arealet mellem
et køretøj med faste og mobile dæk kan svinge fra 6-10 m2 alt efter bilens alder og indretning,
herunder om den har 3 eller 4 dæk.
sættevogne med svanehals i 3 dæk er sædvanlige. der er kun restriktion på transport af
kreaturer, hvis man vil køre med dem i to dæk, idet ryggen på dyrene ikke må røre loftet. hvis
der er tre dæk på en sættevogn med svanehals, er der plads nok til luftventilation over ryggen
på slagtesvin. han kender ikke de danske regler om arealkrav 100 %. i tyskland henholder
man sig til reglerne i eu’s transportforordning 1/2005.
forevist brev af 9. oktober 2014 stilet til ham fra amtsdyrlæge dr. goetzmann, hvorefter
svinetransporter i tyskland sker i overensstemmelse med eu forordning 1/2005, og at det
betyder, at smågrise på 25 kg mindst skal have 0,15 m2 til rådighed, har han forklaret, at
brevet på et tidspunkt i hans fravær blev udstedt til brug for en chauffør i hans virksomhed,
                                             - 113 -
der ville sikre sig dokumentation over for de polske myndigheder. baggrunden var, at
tyskland normalt importerer smågrise, og eksport fra tyskland er ikke så sædvanligt. han
ved ikke, hvordan brevet er kommet frem til brug for denne sag.
han kender ikke kravene til lasteareal i andre lande, men virksomheden har ikke problemer
med kontrollen, når chaufførerne kører ind i andre medlemsstater i eu med pålæsning
svarende til 0,15 m2 pr. smågris.
henk-jan keus har forklaret, at han er ejer af og direktør i et transportfirma i holland, som
også har en afdeling i tyskland. firmaet har 30 lastbiler til transport af svin og andre dyr.
virksomheden transporterer både smågrise og slagtesvin. han kender de danske krav til en
indvendig transporthøjde på 92 cm og 95 cm. sådanne krav findes ikke i de andre eu-lande.
det er sædvanligt med en indvendig transporthøjde på 88-90 cm i hele eu til svin på både
100 kg og 110 kg. han kender også det danske krav til inspektionshøjde på 140 cm. dette
krav findes også kun i danmark, så vidt han ved. han kender det ikke fra andre medlemsstater
i eu. hans virksomhed transporterer slagtesvin overalt i hele europa.
det er korrekt, at køretøjer med mobile dæk er tungere end køretøjer med faste dæk. det er
også korrekt, at lastearealet er mindre på køretøjer med mobile dæk. 60 % af firmaets
transporter vedrører transport af svin fra danmark. hertil benytter firmaet køretøjer med
mobile dæk. ellers kan man ikke læsse grisene i danmark. nogle af virksomhedens biler
kører kun med slagtesvin, og andre kører kun med smågrise.
han kender det danske krav til 0,2 m2 lasteareal for smågrise på 25 kg. det kræver man ikke i
de andre eu-lande. i holland må man transportere 910 smågrise på 130 m2 eller 0,14 m2 pr.
smågris. de tyske myndigheder kræver et areal på 0,15 m2 pr. smågris. når man har læsset
smågrise med en lastetæthed på 0,14 m2 i holland og kører dem videre til andre lande i
europa, protesterer dyrlægerne i de andre eu-lande ikke mod den benyttede lastetæthed. hvis
man kører med grise fra holland til polen, får man ikke at vide fra de polske dyrlæger, at der
er for mange dyr på køretøjet. i belgien, spanien og frankrig gælder det samme som i
holland.
virksomheden har ikke mange konkurrenter. af de 30 biler er 28 indrettet til transport af svin.
                                                - 114 -
alle de 28 biler har mobile dæk, så de kan bruges så fleksibelt som muligt. de bliver også
brugt til transport af grise fra og til danmark. han kender godt firmaet berdex. hans
virksomhed har to køretøjer, som er udstyret med klappböden. forevist skitse af en
opbygning af mærket newnion har han forklaret, at han kender den type opbygning. den er
med faste dæk. fordelen ved at anvende en opbygning som newnion er, at den er 4 ton
lettere. til længerevarende transporter af svin er det bedre for svinene at bruge den type
opbygning. berdex opbygningerne med klappböden har den fordel, at de er lettere og har et
større lasteareal. hertil kommer, at de er billigere. det er ikke muligt for hans virksomhed at
købe opbygninger med faste dæk. hvis ikke virksomheden benytter køretøjer med mobile
dæk, kan den ikke transportere svin i danmark. 25 % af transporterne i virksomheden
vedrører svin fra danmark. virksomhedens totale omsætning udgør ca. 10 mio. euro årligt.
det er korrekt forstået, at han har været tvunget til at indrette det meste af virksomhedens
materiel på de danske regler.
henrik ringskær har supplerende forklaret, at antallet af ture som opgjort i eksemplerne i
skønserklæring ii, skønstema 2 af 15. februar 2010, svar 1.6, og skønserklæring iii, tema 1,
svar d) afhænger af de afstande, som turene strækker sig over. det angivne antal ture virker
ikke urealistisk i forhold til levering til tyske slagterier. i spf-danmark kunne man godt køre
fra padborg til slagteriet i reda i tyskland 5 gange på en uge med to chauffører på. afstanden
mellem padborg og reda er ca. 450 km. i nogle tilfælde starter turen med en chauffør, og så
overtager en anden chauffør længere nede på ruten i tyskland – ofte på halvvejen. det kan
godt lade sig gøre at køre 3 eller 5 ture om ugen – afhængigt af turens længde – og samtidig
overholde køre- og hviletidsreglerne, hvis man er opmærksom på tilrettelæggelsen af turene.
skønsmandens pris på 80 kr. er realistisk ud fra en forudsætning om en transportpris på ca.
1,60 euro pr. km. der skal også tages hensyn til håndteringstid. prisen afhænger endvidere af
de zoner, transporten strækker sig over.
en dansk eksportchauffør har en månedsløn på 35.000-40.000 kr. en udenlandsk chauffør,
som skal køre i danmark, skal have aflønning efter samme overenskomst som en dansk
chauffør. svinenoteringen har ikke betydning for fragtprisen. noteringen er prisen på grisen,
ikke på transporten. den største variabel på prisen for transport er prisen på diesel.
                                             - 115 -
procedure
danske svineproducenter har til støtte for de nedlagte påstande overordnet gjort gældende, at
de nævnte nationale regler strider mod eu-rettens proportionalitetsprincip. reglerne er ikke
egnede til at sikre beskyttelsen af dyr under transport og går videre, end hvad der er
nødvendigt for at varetage dette hensyn. endvidere kunne hensynet til dyrevelfærd have været
varetaget på en mindre indgribende måde. fødevareministeriet har bevisbyrden for, at de
udstedte nationale regler er proportionale, og denne bevisbyrde har fødevareministeriet ikke
løftet.
med hensyn til tidspunktet for proportionalitetsvurderingen gøres det gældende, at den ikke er
begrænset til tidspunktet for udstedelsen af reglerne. det følger af præmis 40 i sag c-491/06
og præmis 52 i sag c-316/10. herefter er det en forudsætning for at fastsætte de pågældende
nationale bestemmelser, at de forbliver objektivt nødvendige og forholdsmæssige. den
enkelte medlemsstat er derved forpligtet til løbende at sikre sig, at de nationale regler lever op
til kravene om proportionalitet, således at borgere og virksomheder ikke er undergivet et
forældet uproportionalt regelsæt.
det gøres endvidere gældende, at de nationale domstole ikke skal udvise tilbageholdenhed
ved prøvelsen af, om de nationale regler holder sig inden for rammerne af det skøn, der af eu
er overladt til medlemsstaterne med hensyn til at vedtage visse
gennemførelsesforanstaltninger til transportforordningen. over for foranstaltninger, der
begrænser den frie bevægelighed af varer og tjenesteydelser, skal der ske en særlig intensiv
prøvelse, og eu-retten stiller strenge krav til proportionalitetsvurderingen inden for et
område, hvor der som her netop er sket en harmonisering for at imødegå problemer med
uensartet gennemførelse af transportdirektivet, jf. betragtning 10 i præamblen til
transportforordningen.
for så vidt angår påstand 1b har eu-domstolen i sag c-316/10 i præmis 60 udtalt, at normer
såsom bestemmelsen i overgangsreglen i § 36, stk. 4, i bekendtgørelse nr. 1729 af 21.
december 2006, der indeholdt strengere regler om indvendig etagehøjde end de gældende
normer såsom de, der er indeholdt i samme bekendtgørelses § 9, stk. 1, ikke kan betragtes
som forholdsmæssige. det følger heraf, at kravene i § 36, stk. 4, er i strid med eu-rettens
                                             - 116 -
proportionalitetsprincip og derfor er ulovlige.
med hensyn til påstand 1 og påstand 1a gælder det samme. brevet af 4. maj 2005 fra
justitsministeriet til folketingets retsudvalg indeholdt retningslinjer for en
dispensationspraksis, som var strengere end reglerne i den bekendtgørelse, der var sendt i
høring den 30. november 2004, og som senere blev udstedt i bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli
2005. overgangsbestemmelsen i denne bekendtgørelses § 3, stk. 1, stillede også strengere
krav end de gældende regler i bekendtgørelsens § 6 a. kravene til indvendig etagehøjde i den
angivne dispensationspraksis og § 3, stk. 1, i bekendtgørelsen strider derfor også mod eu-
rettens proportionalitetsprincip og er dermed ulovlige.
eu-domstolen tog i sag c-316/10 i præmis 63 også udtrykkeligt stilling til påstand 2 a og til
kravet om lastetæthed for slagtesvin på 100 kg, men ikke f.eks. for så vidt angår smågrise.
eu-domstolen tilsidesatte i dommens konklusion i første og andet led de nationale regler,
som er omhandlet i påstandene 1, 1a, 1b, 2 og 2a.
efter forelæggelserne af præjudicielle spørgsmål for eu-domstolen i sagerne c-491/06 og c-
316/10 er det centrale i denne sag nu proportionalitetsvurderingen af kravene i de nationale
regler, som knytter an til påstand 1c, 1d og påstand 3 for så vidt angår kravet til lastetæthed
ved transport af smågrise.
eu-domstolens præmisser, herunder præmis 41 i sag c-491/06 og præmis 52 i sag c-316/10,
må forstås således, at der ved fastlæggelsen af de danske krav er fokuseret ensidigt på
transportforordningens hovedformål om dyrebeskyttelse. dette er sket på bekostning af det
formål, transportforordningen også skal varetage i forhold til at afskaffe tekniske hindringer
for handelen med levende dyr og at skabe grundlag for, at markedsordningen kan fungere
efter hensigten. den danske stat har ikke foretaget den afvejning af hensynet til dyrevelfærd
over for hensynet til afskaffelse af tekniske handelshindringer, som skulle være sket.
dette understreges af retsudvalgets beretninger af den 31. maj og den 19. december 2002.
udvalgets formål med at indføre de omtvistede krav var først og fremmest at sikre dyrenes
velfærd, men også at gøre det mere besværligt og medføre flere omkostninger og derigennem
indirekte reducere antallet af dyr, der transporteres langt til slagtning. det blev tillige specifikt
                                             - 117 -
anført, at formålet med kravene til inspektionshøjde på 140 cm var, at det herefter kun ville
være tilladt at transportere svin på to dæk i over otte timer.
eu-domstolen har ved de nævnte domme givet fortolkningsbidrag til vestre landsret med
henblik på at foretage proportionalitetsvurderingen for den resterende del af sagens krav.
disse fortolkningsbidrag fremgår navnlig af præmis 41-45 i sag c-491/06 og præmis 55-59 i
sag c-316/10.
domstolen har herved fastslået, at der ved bedømmelsen skal tages hensyn til de standarder,
som almindeligvis anerkendes af de øvrige medlemsstater, idet der i sammenligningen skal
ses bort fra de danske krav. dette indebærer ikke, at der alene kan ske en sammenligning med
normer fra medlemsstater, der har indført tilsvarende nationale foranstaltninger. det må
anskues ud fra en bredere undersøgelse af, hvilke krav den enkelte virksomhed bliver mødt
med i de enkelte medlemsstater. det har herved betydning, om en enkelt medlemsstat har et
sæt standarder, der afviger væsentligt fra de standarder, som i øvrigt er almindeligt anerkendt
i de andre medlemsstater. domstolen har endvidere fastslået, at det skal undersøges, om de
danske krav medfører meromkostninger og tekniske vanskeligheder, som kan stille
producenterne i danmark eller producenter i de øvrige medlemsstater ringere.
det gøres gældende, at de danske krav end ikke er egnede til at sikre beskyttelsen af dyr under
transport. det er uklart, om kravene i de materielle danske regler udgør en tilladt præcisering
af transportforordningens generelle regler, eller om der er tale om et supplement og
fortolkning, som i realiteten udgør et sæt nationale særregler, der gælder ved siden af
transportforordningen eller erstatter bestemmelserne i forordningen. den danske regering har
givet udtryk for begge synspunkter i sin egen omtale af reglerne.
med hensyn til påstand 1c og 1d gøres det gældende, at kravene til indvendig transporthøjde
på henholdsvis 92 cm og 95 cm går videre end nødvendigt. ifølge eu-kommissionens
anbefaling er en indvendig højde på 90 cm tilstrækkelig ved transport af svin med en levende
vægt på 100 kg. dette støttes også af rapport af 22. november 2000 fra slagteriernes
forskningsinstitut. det er endvidere dokumenteret, at alle andre medlemsstater i eu tillader
en indvendig højde på 88-90 cm. herudover må eu-kommissionens indlæg for eu-
domstolen i både sag c-491/06 og sag c-316/10 opfattes således, at det vil være i strid med
                                             - 118 -
eu-retten at indføre en national foranstaltning, hvorefter det i en medlemsstat bliver umuligt
at bruge lastvogne og anhængere med svanehals med tre dæk, hvis kravene til indvendig
højde overstiger 94 cm.
kravene til indvendig højde på henholdsvis 92 cm og 95 cm samt kravet om muligheden for
at etablere inspektionshøjde på 140 cm medfører, at transporten i danmark kun kan ske i
køretøjer med mobile dæk. fødevareministeriet har under sagen taget bekræftende til
genmæle over for påstand 2 og 2a under henvisning til, at et inspektionshøjdekrav, der alene
finder anvendelse på transporter under otte timer, ikke er i overensstemmelse med
transportforordningen. fødevareministeriet har dog samtidig tilkendegivet, at en ændring af
reglerne med henblik på at sikre, at kravene til inspektionshøjde er de samme uanset
transportens varighed, kan ske på flere måder. dette må forstås således, at kravet om 140 cm
inspektionshøjde vil blive opretholdt.
det gøres gældende, at kravet til inspektionshøjde på 140 cm går videre end nødvendigt. der
er dyrlægekontrol på samlestederne, hvorfra dyrene sendes til eksport, og på de modtagende
slagterier. dødeligheden under transport for danske svin er meget lav set i forhold til tallene
herfor i en række andre eu-lande. i stalden skal dyrene kun tilses en gang i døgnet. til
sammenligning må en transport ikke vare længere end 24 timer, da dyrene efter en transport
af den varighed skal læsses af for at blive fodret og vandet. dyrene kan under transporten
tilses på andre måder end ved at gå ind i køretøjet, f.eks. ved hjælp af videoovervågning, og
det kan være farligt for chaufføren at gå ind i køretøjet til grisene under transporten. dette er
dokumenteret ved skønsmand gerben hoornenborgs skønsrapport og forklaring.
efter bevisførelsen må det i øvrigt lægges til grund, at inspektionshøjden på 140 cm ikke
benyttes ved inspektioner i praksis. trods opfordring hertil har fødevareministeriet ikke
kunnet fremskaffe oplysninger om det modsatte, og ingen af de afhørte vidner har kunnet
bekræfte, at de danske myndigheder anmoder transportøren om at etablere adgang til
inspektion i forbindelse med kontrol under transporten. det er tillige dokumenteret, at ingen
af de andre medlemslande stiller krav om en inspektionshøjde på 140 cm og dermed transport
i køretøjer med mobile dæk.
det danske regelsæt medfører meromkostninger og tekniske vanskeligheder i form af krav til
ombygning af de køretøjer, der skal transportere svin i danmark. dette er bevist ved
                                              - 119 -
skønsrapporterne fra skønsmand hans thygesen, hans forklaring og de vidneforklaringer, der
ellers er afgivet. en ombygning af et køretøj med faste dæk til mobile dæk med indvendig
højde på 92 cm og 95 cm og mulighed for at etablere inspektionshøjde på 140 cm er særdeles
bekostelig og udgør mere end nyanskaffelsesprisen. den overstiger også langt de beløb, som
justitsministeriet havde inddraget i sine overvejelser i notits af 6. maj 2004. de tal, der er
angivet i notitsen, udgør ifølge skønsmanden ikke et fagligt forsvarligt skøn over
omkostningerne ved ombygning.
kravet om indvendig højde på 92 cm og 95 cm og mulighed for at etablere inspektionshøjde
på 140 cm indebærer, at køretøjet bliver tungere, og det medfører øgede driftsudgifter. både
køretøjets lasteareal og lasteevne bliver mindre end i de køretøjer, der lovligt kan anvendes til
transport af slagtesvin i de andre medlemsstater. antallet af svin på den enkelte transport er
derfor reduceret i forhold til, hvad køretøjer i andre medlemsstater må fragte. disse forhold
giver sig udslag i øgede transportomkostninger, som svineproducenterne kommer til at
afholde.
det gøres gældende, at justitsministeriet ikke foretog tilstrækkelige undersøgelser af
konsekvenserne af at indføre de omtvistede krav forud for udstedelsen af reglerne.
justitsministeriet tog ikke hensyn til, hvilke normer der gjaldt i andre medlemsstater, og der
forelå alene undersøgelser af ombygningsomkostninger, som byggede på et meget spinkelt og
ufuldstændigt grundlag. der blev ikke foretaget beregninger af, hvilken betydning kravene
ville få for lasteevne og lasteareal og de økonomiske konsekvenser heraf. justitsministeriet
havde ikke det fornødne grundlag for at foretage den proportionalitetsvurdering, der skal
foretages i henhold til eu-retten, og det fremgår heller ikke af materialet fra justitsministeriet,
at en sådan rent faktisk fandt sted. tværtimod indførte den danske regering uden hensyntagen
til sine eu-retlige forpligtelser nationale regler med krav, som den ikke kunne komme
igennem med i rådet for den europæiske union, der vedtog transportforordningen mod
danmarks stemme den 22. november 2004. dette bekræftes af den meget nære tidsmæssige
sammenhæng med høringsproceduren om indførelsen af de nationale krav, som blev
påbegyndt den 30. november 2004.
fødevareministeriet har på den baggrund ikke løftet bevisbyrden for, at det af hensyn til
dyrevelfærden er nødvendigt at transportere slagtesvin i køretøjer med mobile dæk, der
                                               - 120 -
opfylder krav til indvendig højde på henholdsvis 92 cm og 95 cm og inspektionshøjde på 140
cm. dette kunne i stedet være sket på en mindre indgribende måde ved at følge eu-
kommissionens anbefalinger om en indvendig rumhøjde på 90 cm, der svarer til de
standarder, der almindeligvis anerkendes i de øvrige medlemsstater. endvidere kan løbende
inspektion ske udefra. dette vil normalt være tilstrækkeligt i forhold til blandt andet svin
ifølge udtalelse af 11. marts 2002 fra den videnskabelige komité for dyrs sundhed og
trivsel. i tilfælde af mistanke om eller konstateret skade på et dyr er det muligt at benytte de
nødaflæsningssteder, der findes i alle eu-lande.
den omstændighed, at fødevareministeriet kan finde veterinære anbefalinger til støtte for de
enkelte krav, kan ikke uden videre berettige til at indføre de regler, der er tale om. at der kan
være forretningsmæssige fordele forbundet med transport af svin i køretøjer med mobile dæk,
medfører heller ikke, at kravene er egnede eller nødvendige for at varetage hensynet til
dyrevelfærd.
for så vidt angår påstand 3 gøres det gældende, at fødevareministeriet skal afskæres fra at
fremsætte anbringendet i sit sammenfattende processkrift af 3. november 2014 om, at eu-
domstolen i sagen c-316/10 ved præmis 67 også har taget stilling til spørgsmålet om
lastetæthed for smågrise. der er tale om et nyt anbringende, som ikke har været gjort
gældende under forberedelsen, selv om der har været lejlighed til det.
det bestrides, at eu-domstolen har taget stilling til spørgsmålet om lastetæthed for smågrise
som anført af fødevareministeriet. eu-domstolen er i sagen c-491/06 alene blevet spurgt om
lastetætheden for så vidt angår slagtesvin på 100 kg, og det er også kun den kategori af svin,
som svaret i præmis 50 og dommens konklusion omfatter. ved dommen i sagen c-316/10 har
eu-domstolen kun skullet svare på, om det gjorde nogen forskel på besvarelsen i den første
sag, at der nu i stedet for et direktiv var vedtaget en forordning, jf. præmis 36 og 37. det
fremgår senere af dommens konklusion, at besvarelsen helt konkret angår svin med en vægt
på 100 kg. de andre vægtklasser i bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006, bilag 2,
punkt d, svin, tabel 2, har på intet tidspunkt været prøvet af eu-domstolen. derfor skal
vestre landsret foretage en proportionalitetsvurdering af kravet om lastetæthed for smågrise
på baggrund de samme kriterier, som eu-domstolen har anvist for kravene til indvendig
højde og inspektionshøjde.
                                               - 121 -
det gøres gældende, at kravet om lastetæthed for smågrise på 0,20 m2 ikke er nødvendigt.
udtalelsen af 11. marts 2002 fra den videnskabelige komité for dyrs sundhed og trivsel
anbefaler en lastetæthed for smågrise på 25 kg på 0,15 m2. samme anbefaling er fremsat i
rapport af 18. maj 1992 fra the scientific veterinary committee, animal welfare section, on
the transport of farm animals. dødeligheden under transport for danske grise er endvidere
meget lav set i forhold til tallene herfor i en række andre eu-lande. det er under bevisførelsen
også dokumenteret, at en lastetæthed på 0,15 m2 er almindelig anerkendt i alle andre
medlemsstater, og i holland – der sammen med tyskland og danmark står for langt den
største del af eksporten af smågrise inden for eu – er det tilladt at benytte en lastetæthed på
0,14 m2.
ved at stille krav om en lastetæthed på 0,20 m2 for smågrise i danmark bliver producenterne i
danmark nødt til at betale for mellem 31 % og 39 % flere transporter for at eksportere det
samme antal smågrise som deres nærmeste konkurrenter i tyskland og holland, sådan som
det fremgår af svar 3 i skønserklæring iii. dette medfører øgede udgifter til diesel og øget
co2 udslip, og ifølge forklaringerne fra hans aarestrup og hans fink pedersen indebærer det
en øget omkostning på 5-10 kr. pr. eksporteret smågris. dette udgør en betydelig
handelshindring. de danske svineproducenter bliver dermed stillet ringere end
svineproducenterne i de andre medlemsstater.
kravet til lastetæthed for smågrise på 0,20 m2 er klart uproportionalt, og det er ikke en
forudsætning for at fastslå dette, at der skal påvises tab af markedsandele eller faktiske tab hos
den enkelte producent. det afgørende er ifølge præmis 58 i sagen c-316/10, om reglerne
medfører meromkostninger eller tekniske vanskeligheder, der kan stille enten danske
virksomheder eller udenlandske virksomheder, der ønsker at operere i danmark, ringere. at
dette er tilfældet, er til fulde dokumenteret efter bevisførelsen i sagen. fødevareministeriet har
derfor heller ikke i forhold til reglerne om lastetæthed for smågrise løftet bevisbyrden for, at
de er i overensstemmelse med det eu-retlige proportionalitetsprincip.
fødevareministeriet har til støtte for påstanden om frifindelse over for danske
svineproducenters påstand 1, 1a, 1b, 1c, 1d og 3 overordnet gjort gældende, at de heri nævnte
krav og bestemmelser ikke var eller er i strid med hverken transportdirektivet eller
                                             - 122 -
transportforordningen.
transportdirektivet blev implementeret ved bekendtgørelse nr. 201 af 16. april 1993, som
efterfølgende blev ændret ved bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005 og ved bekendtgørelse
nr. 1729 af 21. december 2006. den sidstnævnte bekendtgørelse præciserer, supplerer og
fortolker i dag transportforordningens generelle bestemmelser i form af vage og elastiske
normer, men bekendtgørelsen hverken erstatter eller ændrer forordningens direkte krav. det
bestrides ikke, at det på tidspunktet for udstedelsen af de to seneste bekendtgørelser var
folketingets hensigt at skærpe kravene til dyrevelfærd, men det skulle i henhold til
retsudvalgets beretning af 31. maj 2002 ifølge flertallet blandt udvalgets medlemmer ske
inden for rammerne af eu-retten.
ved eu-domstolens dom i sag c-491/06 blev det fastslået, at medlemsstaterne har en
skønsmæssig beføjelse til at udstede nationale regler for at gennemføre transportdirektivet, og
at denne skønsbeføjelse afhænger af graden af præcision af direktivets bestemmelser, jf.
præmis 31, 38 og 40. det blev endvidere fastslået, at nationale bestemmelser med talmæssige
normer for rumhøjden falder inden for det skøn, der er tildelt medlemsstaterne, jf. præmis 46.
ved eu-domstolens dom i sag c-316/10 blev det fastslået, at det ikke i relation til
transportforordningen og medlemsstaternes skønsbeføjelser gør nogen forskel, at området nu
er reguleret ved en forordning, jf. præmis 38-42 og 48-50. det blev tillige fastslået, at
nationale regler, som konkret præciserer rækkevidden af de krav, der er formuleret generelt i
transportforordningen, kan styrke retssikkerheden, øge forudsigeligheden af forordningens
krav og bidrage til såvel de berørte aktørers overholdelse af kravene som til effektiviteten og
objektiviteten af den kontrol, som myndighederne skal udføre, jf. præmis 49.
derudover fastslog eu-domstolen i sag c-316/10, at de danske regler er egnede til at opfylde
hovedformålet i transportforordningen om beskyttelse af dyr under transport, jf. præmis 54.
det er herefter overladt til vestre landsret at foretage en konkret vurdering af, om den måde,
hvorpå man har udfyldt skønnet i danmark, går videre end påkrævet for at nå formålet med
transportforordningen.
i præmis 63 i samme sag fastslog eu-domstolen, at en national foranstaltning, der fastsætter
                                              - 123 -
særlige krav til inspektion under rejsen, og som alene finder anvendelse på rejser over otte
timers varighed, er i strid med transportforordningen, idet adgangen til dyrene for løbende at
kontrollere deres velbefindende skal være sikret på alle rejser.
som følge heraf har fødevareministeriet taget bekræftende til genmæle over for danske
svineproducenters påstand 2 og 2a. § 9, stk. 5, i bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december
2006 vil blive ændret med henblik på at sikre, at kravene til inspektionshøjde er de samme
uanset transportens varighed. dette kan imidlertid gennemføres på flere måder.
ved præmis 67 i sag c-316/10 fastslog eu-domstolen, at arealkravene er i overensstemmelse
med de minimums- og maksimumsnormer, der er fastsat ved transportforordningen.
spørgsmålet om lastetæthed er dermed endelig afgjort. dette anbringende er ikke nyt, men
har været fremført af fødevareministeriet i f.eks. processkrift af 10. juli 2012. brev af 5.
oktober 2012 fra danske svineproducenter vedrørende fødevareministeriets synspunkt
bekræfter også, at danske svineproducenter har haft rig lejlighed til at varetage deres
interesser i relation til dette anbringende.
der er derfor gjort op med danske svineproducenters påstand 3, og det kan ikke ændre herpå,
at danske svineproducenter i sit processkrift af 6. november 2014 har omformuleret den
oprindelige påstand 3 til specifikt at angå arealkravet på 0,20 m2 for smågrise. eu-domstolen
ville være kommet til samme resultat, hvis den var blevet spurgt til lastetætheden specifikt for
smågrise på 25 kg.
hvis landsretten ikke er enig i dette, må landsretten enten undlade at tage stilling til
påstanden, idet den ikke er tilstrækkeligt belyst i skriftvekslingen under forberedelsen af
sagen, eller foretage en vurdering ud fra de anvisninger, eu-domstolen har angivet i sag c-
316/10 i forhold til rumhøjde sammenholdt med præmis 67. i tilknytning hertil henledes
landsrettens opmærksomhed på, at arealkravene i bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december
2006 er baseret på eu-kommissionens forslag af 16. juli 2003 til transportforordningen,
bilag i, kapitel vii - pladskrav, tabel 3.
efter de to præjudicielle forelæggelser for eu-domstolen skal der alene tages stilling til, om
reglerne om de indvendige højdekrav på henholdsvis 92 cm og 95 cm er i overensstemmelse
                                               - 124 -
med proportionalitetsprincippet.
vedrørende påstand 1, 1a og 1b om overgangsreglerne med angivelse af en indvendig højde
på 100 cm gøres det gældende, at de ikke var i strid med hverken transportdirektivet eller
transportforordningen. bestemmelserne i § 3, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005
og § 36, stk. 4, i bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006 var frivillige at følge for
transportørerne. reglerne blev indført med det formål at give transportørerne tilstrækkelig
lang tid til at indrette sig på de nye regler. som følge af overgangsordningen var det ikke
nødvendigt for transportørerne at investere i ombygninger eller nye vogne på dagen for
reglernes ikrafttræden. transportørerne kunne i stedet vælge at anvende de gamle regler i 5 år
frem til 2010. dette skal sammenholdes med, at en typisk lastvogn til svinetransport bliver
afskrevet over 6-8 år, hvorfor der kun var et begrænset antal vogne, der i praksis skulle
ombygges eller afskrives efter udløbet af overgangsperioden.
for så vidt angår påstand 1c og 1d gøres det gældende, at de talmæssige normer for krav til
indvendig højde ved transport af svin er i overensstemmelse med det eu-retlige
proportionalitetsprincip. kravene til indvendig højde er et lovmæssigt begreb, hvilket ikke er
tilfældet for så vidt angår køretøjer med mobile dæk.
eu-domstolen har som tidligere anført allerede fastslået, at normerne er egnede til at opfylde
hovedformålet om beskyttelse af dyr under transport i transportforordningen, jf. præmis 54 i
sag c-316/10. ved vurderingen af, om proportionalitetsprincippet er overholdt, skal der
herefter alene tages stilling til, om normerne er nødvendige for at opfylde formålet og
herunder, om formålet kunne opnås ved en mindre indgribende foranstaltning. det er i den
forbindelse ikke et krav, at ingen anden tænkelig foranstaltning kunne anvendes.
som anført af danske svineproducenter har fødevareministeriet bevisbyrden for, at de
nationale regler opfylder kravene til proportionalitet. efter eu-domstolens praksis stilles der
dog ikke strenge krav for at løfte denne bevisbyrde, når der som her er tale om regler, der er
udstedt i medfør af medlemsstaternes skønsmæssige beføjelser med henblik på at udfylde
vage og uklare eu-retlige regler for at imødekomme et stort behov for klarhed og
forudsigelighed hos de berørte aktører. dette fremgår blandt andet af eu-domstolens domme
i sagerne c-110/05, c-204/12, c-206/12, c-208/12 og c-573/12.
                                            - 125 -
det gøres i den forbindelse gældende, at vestre landsrets prøvelse er begrænset til at angå,
om lovgiver i danmark ved udstedelsen af reglerne har holdt sig inden for den skønsmargen,
der er overladt til medlemsstaterne. der er ikke tale om en prøvelse af faglige skøn eller de
politiske og økonomiske prioriteringer, der fandt sted i 2005-2006.
ved vurderingen af, om nødvendighedskriteriet er opfyldt, skal vestre landsret forholde sig
til de faktiske og retlige omstændigheder, som forelå for justitsministeriet på tidspunktet for
udstedelsen af bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006, der videreførte reglerne i
bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005. efterfølgende omstændigheder er derfor uden
betydning for vurderingen. formuleringen af præmis 40 i sag c-491/06 kan ikke føre til en
anden vurdering. dette understøttes også af præmis 47 i sag c-212/08.
justitsministeriet sendte ved brev af 30. november 2004 udkast til bekendtgørelse nr. 734 af
13. juli 2005 i høring hos de relevante parter, herunder landsforeningen af danske
svineproducenter og andre organisationer inden for landbrugssektoren. alle de modtagne
høringssvar blev overvejet konkret og indgik i justitsministeriets vurderinger af reglernes
overensstemmelse med eu-retten, herunder spørgsmålet om proportionalitet.
det gøres gældende, at vurderingen af proportionaliteten af de danske regler hverken kan eller
skal bero på en sammenligning med andre medlemsstater, der ikke har indført lignende regler,
der supplerer transportforordningens vage bestemmelser. det giver alene mening at foretage
en sammenligning, hvis der findes sådanne supplerende nationale regler udstedt af andre
medlemsstater, og som er lige så egnede til at beskytte dyr under transport. derfor udgør
oplysningerne fra den gruppe af medlemsstater, der ikke har udstedt nationale regler, ikke et
anvendeligt sammenligningsgrundlag. besvarelserne fra de lande, der anser
transportforordningens bestemmelser for upræcise og finder det nødvendigt eller
hensigtsmæssigt med en yderligere regulering fra eu-lovgivers side, bekræfter imidlertid, at
der er behov for supplerende regler vedrørende de indvendige højdekrav – enten på nationalt
eller eu-niveau.
den gruppe af medlemslande, der har indført nationale bestemmelser i relation til
transportforordningen, består af 5 lande, hvoraf holland har oplyst, at der alene er fastsat
                                             - 126 -
frihøjde for slagtekvæg. for tysklands vedkommende er der ud over de nationale regler
udarbejdet en håndbog om dyretransport til vejledning for delstaternes lokale
veterinærmyndigheder, og de heri angivne retningslinjer svarer til de danske krav og
anbefalingerne i udtalelsen af 11. marts 2002 fra den videnskabelige komité for dyrs
sundhed og trivsel.
det gøres gældende, at den manglende eksistens af supplerende nationale regler om indvendig
højde i andre medlemsstater ikke er ensbetydende med, at de danske regler er uproportionale
og dermed ulovlige. i så fald ville alle medlemsstater være forpligtet til at følge den
medlemsstat, der havde valgt det laveste beskyttelsesniveau. dette er i strid med eu-
domstolens faste praksis om, at det faktum, at en medlemsstat har udstedt mindre strenge
regler end en anden, ikke medfører, at de strengere regler er i strid med
proportionalitetsprincippet, jf. blandt andet eu-domstolens dom i sag c-384/93, præmis 51.
det gøres gældende, at eu-domstolens faste praksis vedrørende fortolkningen af
proportionalitetsprincippet ikke har ændret sig, blot fordi eu-domstolen i præmis 59 i sag c-
316/10 anfører, at der skal tages hensyn til, hvad der gælder i andre medlemsstater. disse
forhold forelå blot ikke oplyst for eu-domstolen, da dommen blev afsagt.
proportionalitetsvurderingen må i stedet være en konkret vurdering af, hvordan de danske
regler har påvirket markedet for transport af svin. det gøres gældende, at de danske
supplerende regler ikke har haft en sådan virkning på markedet for transport af svin, at
svineproducenter i danmark er blevet stillet ringere end svineproducenter i andre
medlemslande.
udover transportomkostninger, der blandt andet er påvirket af udgiften til brændstof,
forskellige regler om tilladt totalvægt og færdsel med tung trafik i de enkelte medlemslande,
lønninger til chauffører mv., er økonomien ved produktion af slagtesvin påvirket af en lang
række andre faktorer, der er reguleret af udbud og efterspørgsel. den væsentligste faktor er
noteringen, der går op og ned. for at opnå et ensartet grundlag for sammenligningen er det
derfor ikke tilstrækkeligt at sammenstille henholdsvis et tysk og et dansk konfigureret køretøj.
i sammenligningsgrundlaget må tillige indgå oplysninger om omkostninger til produktion af
det enkelte svin.
                                             - 127 -
de skønsrapporter, der er indhentet fra skønsmand hans thygesen i sagen, angår alene
transportmidler og giver ikke et billede af reglernes virkning på markedet for transport af
svin. konklusionerne i skønsrapporterne er i øvrigt svært gennemskuelige og bygger på usikre
forudsætninger. det fremgår f.eks. ikke, hvordan prisen på 80 kr. pr. svin er beregnet, og
ifølge skønsmandens forklaring har han fået oplysningerne om dette tal og antallet af ture,
som ifølge hans beregninger kan gennemføres i hver eneste uge året rundt, fra en person, der
har en interesse i sagens udfald.
det gøres gældende, at omkostningerne til ombygning af transportmidler er forholdsmæssige
henset til det lovlige formål, som reglerne forfølger. omkostningsniveauet blev undersøgt og
drøftet i forbindelse med den høringsrunde, som justitsministeriet gennemførte forud for
vedtagelsen af § 6 a i bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005. dette fremgår af
justitsministeriets notits af 6. maj 2004, som er udarbejdet med baggrund i oplysninger fra
slagteriernes forskningsinstitut og dansk transport og logistik. det blev på det tidspunkt
vurderet, at en engangsudgift til ombygning på 75.000-150.000 kr. ikke ville få en prohibitiv
virkning. til sammenligning blev udgiften anslået til 75.000-175.000 kr. i det høringssvar,
som justitsministeriet senere modtog fra hmk industri a/s. dette er også langt fra den pris,
som skønsmanden er kommet frem til. han har i øvrigt ikke kunnet udtale sig om, hvad der
var prisniveauet i 2004.
de omkostninger til ombygning, som justitsministeriet dengang estimerede, skal tillige
vurderes ud fra, at reglerne blev ændret fra en indvendig minimumshøjde på 100 cm til 92 cm
henholdsvis 95 cm. retstilstanden blev derved forbedret for transportørerne, der endvidere
kunne benytte overgangsordninger frem til 2010.
det gøres gældende, at reglerne om indvendig højde kun har haft en meget beskeden
betydning – om overhovedet nogen – for indtjeningsbidraget hos de danske svineproducenter.
bevisførelsen viser, at erhvervsdrivende fra holland og tyskland er fortsat som aktører på det
danske marked uanset de danske regler. de meromkostninger, der har været, er efter
forklaringerne fra transportfirmaernes repræsentanter i altovervejende grad blevet afholdt af
transportørerne selv. det stemmer overens med hovedkonklusionen i draft final report fra
study on the impact of regulation (ec) no 1/2005 on the protection of animals during
transport fra april 2011.
                                             - 128 -
siden transportforordningen blev indført, er det samlede antal af transporterede svin i eu
ifølge kommissionen steget med 70 %. danske svineproducenter har ikke kunnet bevise, at
kravet til indvendig højde har haft en indvirkning på danmarks eksport af svin, der er steget
markant siden indførelsen af de danske krav om indvendig transporthøjde på henholdsvis 92
cm og 95 cm. konkurrenceforholdene har været inde i en særdeles gunstig udvikling for de
danske svineproducenter, der ikke er blevet stillet ringere på grund af de nævnte krav.
det gøres gældende, at der ikke i 2005-2006 fandtes eller nu eksisterer mindre indgribende
foranstaltninger, som er eller var anvendelige i stedet for reglerne om de indvendige
højdekrav med henblik på at opnå formålet med beskyttelse af svins velfærd under transport.
ifølge transportforordningens præambel, betragtning 7-8, var det ønsket at sikre, at den nyeste
videnskabelige viden om dyrenes velfærd bliver efterlevet i eu. transportforordningen er
baseret på udtalelsen af 11. marts 2002 fra den videnskabelige komité for dyrs sundhed og
trivsel. de danske regler om indvendig højde er fastsat på grundlag af udtalelsens kapitel 12,
pkt. 28, hvorefter højden af rummet for svin bør være 15 cm over dyrets højeste punkt i
køretøjer med et effektivt automatisk ventilationssystem og 30 cm over dyrets højeste punkt i
køretøjer med naturlig ventilation, og at højeste punkt på et slagtesvin på 100 kg kunne være
0,77 m. de danske regler er udtryk for minimumskrav, da svin under transport skal kunne stå
oprejst i deres normale stilling. implementering af netop de videnskabelige anbefalinger, som
transportforordningen har til hensigt at sikre overholdt, kan ikke anses for at være
uproportional. kommissionen har i brev af 10. august 2011 tillige opfordret til, at
medlemsstaterne fastsætter præcise krav til den indvendige højde for dyr under transport. de
foranstaltninger, som danske svineproducenter har peget på som mindre indgribende, er ikke
så egnede til at opnå formålet med beskyttelse af dyr under transport som kravene i de
nationale regler.
det gøres gældende, at de danske regler er klare og præcise og sikrer, at anvendelsen er
forudsigelig over for borgere og virksomheder. dette er i overensstemmelse med princippet
om retssikkerhed, jf. herved f.eks. præmis 125-128 i sag c-573/12. det sikrer aktørerne på
markedet mod tidskrævende og omkostningstunge kontroller ud fra de vage og upræcise
regler i transportforordningen, som er vanskelige at administrere i praksis.
                                            - 129 -
det bestrides, at der – som hævdet af danske svineproducenter – ikke bliver ført kontrol med
overholdelsen af de danske regler om transport af dyr. der henvises til forklaringen fra
michael kofoed i sagen gengivet i ufr 2013.2361 h og de logbøger, der har været fremlagt
med påtegninger om afvisning som følge af, at der ikke kunne etableres indvendig
inspektionshøjde på 140 cm. der henvises endvidere til blandt andet fødevareministeriets
rapport af 2014 om dyrevelfærd i danmark, kapitel 7 om myndighedernes kontrol, samt
vejledning af maj 2004 om politiets behandling af dyreværnssager. intensiteten af kontrollen
er i øvrigt uden relevans for vurderingen af, om de danske krav er i overensstemmelse med
det eu-retlige proportionalitetsprincip.
der er efter det fremkomne således ikke et sikkert grundlag for at fastslå, at de nationale
danske regler om indvendig højde er uproportionale og dermed ulovlige.
landsrettens begrundelse og resultat
påstand 1,1a og 1b
eu-domstolen har i sagen c-316/10 i præmis 60 fastslået, ”at normer vedrørende den
indvendige rumhøjde ved rejser af over 8 timers varighed, såsom dem, der er fastsat i
overgangsbestemmelserne i § 36, stk. 4, i bekendtgørelse 1729/2006, ikke kan betragtes som
forholdsmæssige, når samme medlemsstat i øvrigt har vedtaget mindre strenge normer, såsom
dem, der er indeholdt i samme bekendtgørelses § 9, stk. 1, i forbindelse med de almindeligt
gældende retsregler”.
eu-domstolen har herved taget stilling til proportionaliteten for så vidt angår § 36, stk. 4, i
bekendtgørelse nr. 1729 af 21. december 2006, idet bestemmelsen efter udtalelsen i præmis
60 er uforholdsmæssig og derfor i strid med eu-rettens proportionalitetsprincip.
overgangsbestemmelsen i § 3, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005 fastsatte på
tilsvarende måde strengere regler end dem, der samtidigt var fastsat i den almindeligt
gældende regel i bekendtgørelsens § 6 a. endvidere var de retningslinjer for dispensation, der
fremgår af justitsministeriets brev af 4. maj 2005 til folketingets retsudvalg, strengere end de
regler, der var sendt i høring den 30. november 2004, og som senere blev fastsat i
                                              - 130 -
bekendtgørelse nr. 734 af 13. juli 2005. disse bestemmelser er således også i strid med eu-
rettens proportionalitetsprincip.
på denne baggrund tager landsretten påstand 1, 1a og 1b til følge. det, som
fødevareministeriet har anført, kan ikke føre til et andet resultat.
påstand 2 og 2a
fødevareministeriet har taget bekræftende til genmæle over for disse påstande. landsretten
tager derfor påstandene til følge. spørgsmålet om lovligheden af kravet om inspektionshøjde
på 140 cm tages herefter ikke under påkendelse i realiteten.
påstand 1c og 1d
eu-domstolen har i sag c-316/10 fastslået, at kravene til indvendig rumhøjde er egnede til at
opfylde hovedformålet om beskyttelse af dyr under transport, som forfølges med forordning
nr. 1/2005, jf. præmis 54. landsrettens prøvelse af, om kravene er i overensstemmelse med
eu-rettens proportionalitetsprincip, angår derfor, om kravene går videre end nødvendigt for at
opnå formålet.
i prøvelsen skal det indgå, om de nationale normer afføder meromkostninger og tekniske
vanskeligheder, som kan stille enten danske producenter eller producenter i de andre
medlemsstater, som ønsker at transportere deres varer til eller gennem danmark, ringere, jf.
præmis 58. landsretten skal endvidere tage hensyn til de standarder, som under overholdelse
af forordning nr. 1/2005 almindeligvis anerkendes af de øvrige medlemsstater, bortset fra
danmark, jf. præmis 59.
det er fødevareministeriet, der har bevisbyrden for, at kravene er i overensstemmelse med
eu-rettens proportionalitetsprincip, og der skal ved bevisbedømmelsen tages udgangspunkt i
de oplysninger, der forelå for justitsministeriet på tidspunktet for udstedelsen af reglerne.
i justitsministeriets notits af 6. maj 2004 om køretøjer beregnet til transport af dyr blev der
foretaget en vurdering af tekniske vanskeligheder og meromkostninger ved ombygning af
                                              - 131 -
køretøjer med henblik på at kunne opfylde de påtænkte regler om indvendig højde og
inspektionshøjde. det fremgår af notitsen, at den byggede på oplysninger fra slagteriernes
forskningsinstitut og dansk transport og logistik. i notitsen er det anført, at oplysningerne i
relation til omkostninger varierer noget, og det blev blandt andet skønnet, at omkostningerne
til ombygning af hængere og sættevogne til transport af dyr i tre etager ville udgøre 75.000-
150.000 kr. dette skøn afveg ikke væsentligt fra indholdet af det høringssvar fra hmk
industri a/s af 5. januar 2005, hvorefter en eventuel ombygning af en eksisterende
konventionel opbygning med hævbart tag udført med hydraulikcylinder ville medføre en
omkostning på ca. 75.000 -175.000 kr. afhængigt af vogntypen.
efter indholdet af besvarelsen af spørgsmål 1 a) og c) i skønsrapport iii af 11. oktober 2014
vil det ikke være realistisk at gennemføre en ombygning af en hænger eller en sættevogn med
faste etager for at etablere 92 cm og 95 cm indvendig højde, da en ombygning meget vel kan
overstige nypriserne på henholdsvis 675.000 kr. og ca. 975.000 kr. tallene i den nævnte
besvarelse må på baggrund af de udformede spørgsmål og skønsmand hans thygesens
forklaring opfattes som prisen i 2014. uanset hans thygesens umiddelbare kritiske
bemærkninger om justitsministeriets skøn over omkostninger til ombygning i 2004, er der
ikke under bevisførelsen fremkommet oplysninger, som giver fornødent grundlag for at
fastslå, at justitsministeriets skøn i 2004 var behæftet med sådanne fejl, at det kan
tilsidesættes som åbenbart forkert.
det fremgår af skønserklæringerne og skønsmand hans thygesens forklaring, at køretøjer
indrettet med mobile dæk har et mindre lasteareal end køretøjer med faste dæk, og at
køretøjerne med mobile dæk er tungere med deraf følgende formindsket lasteevne og øgede
driftsomkostninger.
efter forklaringerne fra temme struck og hans-gerd pleiter lægger landsretten til grund, at
mange transportører benytter køretøjer med mobile dæk, fordi det er forretningsmæssigt
velbegrundet og ikke primært på grund af de danske krav. temme struck har således
forklaret, at det er et ønske fra producenterne, at transportøren henter svinene i køretøjer med
mobile dæk, da læsningen derved går hurtigere. hans-gerd pleiter har endvidere forklaret, at
95 % af menke-janzens årlige produktion af opbygninger til transport af svin er med mobile
dæk, fordi disse køretøjer letter arbejdet med at læsse svinene af og på, ligesom rengøring
                                              - 132 -
efter en transport er lettere og hurtigere at udføre på en opbygning med mobile dæk. han har i
øvrigt forklaret, at der næsten ingen prisforskel er mellem et køretøj med mobile etager med
henholdsvis indvendig højde på 88-90 cm og 92-95 cm. prisforskellen er derimod begrundet i
kravet om muligheden for at etablere indvendig inspektionshøjde.
det fremgår af opgørelser af indberetninger til svineafgiftsfonden, at danmarks eksport af
levende svin, herunder slagtesvin, er steget betydeligt i årene fra 2002-2007 og fortsat var
stigende i de første fire måneder af 2008, og efter hans aarestrups forklaring findes det
ubetænkeligt at lægge til grund, at eksporten er steget yderligere i årene derefter også for så
vidt angår slagtesvin. endvidere er antallet af svin transporteret inden for eu i perioden fra
2005-2009 steget med 70 % ifølge kommissionens beretning af 10. november 2011 om
virkningen af transportforordningen. af draft final report fra study on the impact of
regulation (ec) no 1/2005 on the protection of animals during transport fra april 2011
fremgår det i øvrigt af hovedkonklusionen under pkt. 3.5 socio-economic aspects, at de ekstra
omkostninger, som transportørerne har måttet afholde på grund af kravene i
transportforordningen, ikke afspejles i priserne for transport af levende dyr, og at priserne
efter indførelsen af forordningen i nogle tilfælde er forblevet uændrede eller endda er faldet.
dette stemmer overens med lars rosgaards forklaring om, at han selv bar merudgiften til
indretning af et køretøj, som han fik opbygget i 2006 i overensstemmelse med de danske krav.
de pågældende oplysninger støtter ikke, at de danske svineproducenter eller producenterne i
andre medlemslande har måttet afholde ekstra omkostninger af betydning som følge af de
danske krav til indvendig højde på henholdsvis 92 cm og 95 cm og dermed er blevet stillet
ringere på grund af disse krav. der kan heroverfor ikke lægges afgørende vægt på de
forklaringer, der i øvrigt er afgivet.
efter resultatet af parternes undersøgelser vedrørende standarder, som under overholdelse af
transportforordningen almindeligvis anerkendes af de øvrige medlemsstater, kan det
konstateres, at der alene i enkelte medlemsstater er udstedt nationale normer i tilknytning til
transportforordningen, og at der i ikke i nogen af medlemsstaterne er et decideret forbud mod
at transportere svin på henholdsvis 100 kg og 110 kg i køretøjer med en indvendig højde på
mindre end henholdsvis 92 cm og 95 cm.
                                              - 133 -
holland, sverige og tyskland stiller krav om, at der ved transport af slagtesvin på 100-110 kg
skal være en afstand på 15 cm fra svinets ryg/det højeste punkt til loftet eller loftets elementer
i køretøjer med mekanisk ventilationssystem og en afstand på 30 cm i køretøjer med naturlig
ventilation. dette svarer til anbefalingen i kapitel 12, pkt. 28, i rapport af 11. marts 2002 fra
den videnskabelige komité for dyrs sundhed og trivsel, som de danske regler også bygger
på.
efter de afgivne forklaringer og bevisførelsen i øvrigt lægger landsretten til grund, at der i en
række medlemsstater accepteres transport af slagtesvin på 100-110 kg i køretøjer med flere
dæk med en indvendig højde på 85-90 cm.
den omstændighed, at der i den overvejende del af de andre medlemsstater gælder mindre
strenge standarder eller normer end de danske, kan imidlertid ikke medføre, at de danske
regler er i strid med eu-rettens proportionalitetsprincip. endvidere afviger de danske krav om
indvendig højde på henholdsvis 92 cm og 95 cm ikke væsentligt fra de standarder, der efter
bevisførelsen må anses for at være almindeligt anerkendt i de øvrige medlemsstater.
efter det anførte fører en samlet vurdering af reglerne om krav til indvendig transporthøjde på
henholdsvis 92 cm og 95 cm ved transport af svin på henholdsvis 100 kg og 110 kg og deres
virkning til, at kravene under hensyn til deres formål om at sikre dyrs velfærd under transport
ikke går videre, end hvad der er nødvendigt, og at kravene ikke har forhindret den frie
bevægelighed af varer, således at markedsordningerne ikke har kunnet fungere efter
hensigten. fødevareministeriet har dermed løftet bevisbyrden for, at reglerne ikke strider mod
eu-rettens proportionalitetsprincip, og de er derfor ikke ulovlige.
landsretten tager derfor fødevareministeriets påstand om frifindelse til følge for så vidt angår
påstand 1c og 1d.
påstand 3
danske svineproducenters påstand 3 har oprindeligt og frem til den 6. november 2014 været
formuleret som en generel påstand vedrørende tabel 2 i bilag 2, d. svin, i bekendtgørelse nr.
1729 af 21. december 2006 uden specifikation af særskilte vægtklasser. fødevareministeriet
                                              - 134 -
har i processkrift af 10. juli 2012 anført, at spørgsmålet om foreneligheden mellem de danske
regler om lastetæthed og forordningens regler var fastlagt ved eu-domstolens dom i sag c-
316/10, præmis 67 og 69, sidste pind. der er herefter ikke tale om et nyt anbringende, når
fødevareministeriet har gjort gældende, at arealkravene er i overensstemmelse med de
minimums- og maksimumsnormer, der er fastsat ved transportforordningen, og at spørgsmålet
om lastetæthed dermed er endelig afgjort. der er derfor ikke grundlag for at afskære
fødevareministeriet fra at gøre dette anbringende gældende.
eu-domstolen har i sagerne c-491/06 og c-316/10 taget stilling til spørgsmål om lastetæthed
for så vidt angår svin på 100 kg. spørgsmålet er, om dette resultat må antages at gælde for
svin i andre vægtklasser omfattet af tabel 2 i bilag 2, d. svin, i bekendtgørelse nr. 1729 af 21.
december 2006, herunder smågrise på 25 kg.
i sag c-316/10 blev eu-domstolen spurgt, om artikel 288, stk. 2, i teuf og en række
bestemmelser i transportforordningen skulle fortolkes således, at medlemsstaterne er afskåret
fra at udstede nationale regler, der fastsætter detaljerede krav vedrørende vejtransport af svin
til henholdsvis indvendig transporthøjde, inspektionshøjde og lastetæthed, jf. præmis 28.
i præmis 67 fastslog eu-domstolen, at ”talmæssige normer vedrørende den maksimale
lastetæthed, såsom de i bilag 2, punkt 1 og 2, til bekendtgørelse nr. 1729/2006 omhandlede, er
i overensstemmelse med de minimums- og maksimumsnormer, der er fastsat ved forordning
nr. 1/2005 (jf. analogt dommen i sagen danske svineproducenter, præmis 50).”
i formuleringen af præmis 66, hvor de gældende eu-retlige regler bliver omtalt, anfører eu-
domstolen i et særskilt sidste punktum: ”for dyr på 100 kg svarer disse værdier til
henholdsvis et gulvareal på 0,42 m2 og 0,50 m2”.
endelig fremgår det af dommens konklusion til sidst, at ”forordningen ikke er til hinder for, at
en medlemsstat vedtager normer, hvorefter dyrene i tilfælde af vejtransport af svin skal råde
over et minimumsareal, der varierer i forhold til dyrenes vægt, idet dette areal for et svin på
100 kg er 0,42 m2, når rejsens varighed er under otte timer, og 0,50 m2 for rejser af længere
varighed.”
de pågældende formuleringer er af overordnet og generel karakter og svarer til den generelle
                                               - 135 -
formulering af spørgsmålet gengivet i præmis 28. omtalen af svin på netop 100 kg og
lastetætheden for svin med præcis denne vægt fremstår som en eksemplificerende tilføjelse til
de mere generelle betragtninger, og i dommens konklusion bliver det særskilt fremhævet, at
forordningen ikke er til hinder for, at en medlemsstat vedtager normer, hvorefter arealet for
dyrene under transport varierer i forhold til dyrenes vægt. eu-domstolens præmisser i sag c-
316/10 må herefter fortolkes således, at eu-domstolen har taget stilling til samtlige de
vægtklasser, der er anført i tabel 2 i bilag 2, d. svin, i bekendtgørelse nr. 1729 af 21.
december 2006, herunder smågrise på 25 kg. dette stemmer også overens med højesterets
bemærkninger herom i dom af 22. december 2014 i sag 184/2013.
denne forståelse støttes tillige af, at tabellens tal ikke blot for vægtklassen 100 kg, men også
for de øvrige vægtklassers vedkommende er i overensstemmelse med den formel for
arealberegning, der er nævnt i pkt. 26 i anbefalingerne fra den videnskabelige komité for
dyrs sundhed og velfærd af 11. marts 2002, og med et tillæg på 20 %.
landsretten tager herefter også fødevareministeriets påstand om frifindelse for denne påstand
til følge.
sagsomkostninger
under hensyn til, at danske svineproducenter har fået medhold i påstand 1, 1a og 1b, at
fødevareministeriet har taget bekræftende til genmæle over for påstand 2 og 2a, og til at
danske svineproducenter ikke har fået medhold i påstand 1c, 1d og 3, skal hver part bære
egne sagsomkostninger. det er tillagt betydning, at den væsentligste del af sagen omhandler
påstand 1c, 1d og 3, og at dansk svineproducenter i forbindelse med syn og skøn har afholdt
betydelige omkostninger herved.
der er ikke grundlag for at pålægge eller tillægge biintervenienten union européenne du
commerce du bétail et de la viande sagsomkostninger.
                                   t h i k e n d e s f o r r e t:
sagsøgte, ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri, skal anerkende, at kravet om en
                                             - 136 -
indvendig etagehøjde på 100 cm ved transport af slagtesvin, jf. ”orientering om ændring af
praksis i forbindelse med dispensation fra krav til indvendig højde og vindfang ved transport
af slagtesvin i flere etager af 4. maj 2005” er ulovligt (påstand 1).
ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri skal anerkende, at kravet i bekendtgørelse nr.
734 af 13. juli 2005, § 3, stk. 1, om indvendig etagehøjde på 100 cm – ved anvendelse af
mekanisk ventilationssystem – med hensyn til svin på indtil 110 kg ved transporter, som
overstiger 8 timers varighed, er ulovligt (påstand 1a).
ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri skal anerkende, at kravet i bekendtgørelse nr.
1729 af 21. december 2006, § 36, stk. 4, om indvendig etagehøjde på 100 cm – ved
anvendelse af mekanisk ventilationssystem – med hensyn til svin på indtil 110 kg ved
transporter, som overstiger 8 timers varighed, er ulovligt (påstand 1b).
ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri skal anerkende, at kravet i bekendtgørelse nr.
734 af 13. juli 2005 om etablering af indvendig etagehøjde på 140 cm ved transporter af svin
på 40 kg eller derover af over 8 timers varighed er ulovligt (påstand 2).’
ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri skal anerkende, at kravet i bekendtgørelse nr.
1729 af 21. december 2006, § 9, stk. 5, om etablering af indvendig etagehøjde på 140 cm ved
transporter af svin på 40 kg eller derover af over 8 timers varighed er ulovligt (påstand 2a).
i øvrigt frifindes ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.
