v0085000 - kre
                                      udskrift
                                             af
                      sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
den 25. januar 2006 blev af retten i sagen
v-85-03
bonnier publications a/s
(advokat nicolai lindgreen)
  mod
ankenævnet for patenter og
varemærker
(kammeradvokaten
v/ advokat søren holm seerup)
afsagt sålydende
                                          d o m:
indledning og påstande
sagen vedrører spørgsmålet, om ankenævnet for patenter og varemærkers kendelse
af 6. juni 2003, hvorefter ord- og figurmærket bo bedre ikke nægtedes registreret
for visse vareklasser, er rigtig henset til de ældre og velkendte registrerede figurmær-
ker bo bedre/bo bedre.
                                        - 2 -
bonnier publications a/s har nedlagt påstand om, at ankenævnet for patenter og
varemærker tilpligtes at anerkende:
1. at registreringen af bo bedre som ordmærke for klasse 35: bistand ved forret-
ningsledelse og forretningsadministration, revision, regnskabsførelse, udfærdigelse af
selvangivelse, og for klasse 37: byggevirksomhed, reparationsvirksomhed, installati-
onsvirksomhed, er sket med urette.
2. at registreringen af bo bedre som figurmærke for klasse 35: bistand ved for-
retningsledelse og forretningsadministration, revision, regnskabsførelse, udfærdigel-
se af selvangivelse, og for klasse 37: byggevirksomhed, reparationsvirksomhed, in-
stallationsvirksomhed, er sket med urette.
ankenævnet for patenter og varemærker har nedlagt påstand om frifindelse.
sagens omstændigheder
bonnier publications a/s (herefter bonnier) udgiver en lang række magasiner og
blade og ejes af den svenske bonnier koncern. bonnier overtog i 1983 fra fogtdal
a/s udgivelsen af boligmagasinet bo bedre.
bo bedre
det fremgår af skriftet ”glemmer du så husker vi, bo bedre 40 aar”, at udgivel-
sen af bo bedre begyndte i 1961 som et af de første specialmagasiner for en bred ik-
ke-faglig læsergruppe. i 60’erne guidede bo bedre byboerne og middelklassen om
det moderne familieliv og børn. bladet informerede om huskøb, herunder finansie-
ring og byggeri, og moderne boligindretning til billige penge. derudover vejledte
bladet om tekniske hjælpemidler, have, madlavning og fritidsliv og gav anvisninger
på gør det selv-projekter. emnet var ikke kun at bo, men også at leve.
i 1970’erne koncentrerede bo bedre sig fortsat om især boligindretning, men deltog
også i samfundsdebatten om fremmedgørelse og energiproblemer. i 1980’erne blev
familiens behov og trivsel afløst af mere fokus på indretning og arkitektur. de sam-
fundsorienterede artikler og billige gør det selv-anvisninger gled ud og blev erstat-
                                          - 3 -
tet med inspiration. læserne blev vejledt om personlig og unik boligindretning på al-
le niveauer.
bo bedre beskrives i den store danske encyklopædi som et månedligt specialmaga-
sin om indretning, design, møbler og have: frem til 1970’erne var bo bedre-stilen
for mange familier synonym med ”den gode smag”, men siden har magasinet lagt
vægt på at præsentere bud på nye stilarter og kvalitetsprodukter til de højeste ind-
komstgrupper.
registrering af varemærker
bonniers figurmærke bo bedre er registreret for klasse 16: (tidsskrifter og bøger),
og klasse 41 uddannelse og underholdning m.v. med virkning fra den 31. oktober
1980. figurmærket bo bedre er registreret for klasse 35: (udgivelse af reklame-
tekster) med virkning fra den 27. januar 1988. registreringen af dette mærke for en
række klasser er siden hen udgået som følge af manglende brug, herunder for den øv-
rige del af klasse 35 og hele klasse 37.
klasse 16: tidsskrifter og bøger.        klasse 35: udgivelse af reklametekster.
klasse 41.
ankenævnet for patenter og varemærker (herefter ankenævnet) afsagde den 6. juni
2003 to kendelser om, at såvel ord- som figurmærket bo bedre nægtedes registre-
ring for klasse 36 og klasse 42 vedrørende blandt andet ejendomsmæglervirksomhed,
finansiel virksomhed, boligindretning og arkitektvirksomhed. ansøgningen var ind-
givet af en ejendomsmægler i greve. ankenævnet udtalte, at det ældre figurmærke
bo bedre var velkendt, og henviste i øvrigt til begrundelserne i patent- og varemær-
kestyrelsens udtalelse af 25. september 2002. ankenævnets afgørelser indebar, at den
yngre foreløbige registrering af bo bedre blev opretholdt for klasse 35 vedrørende
bistand ved forretningsledelse og forretningsadministration, regnskabsførelse, revisi-
on, udfærdigelse af selvangivelser, og klasse 37 vedrørende byggevirksomhed, repa-
                                               - 4 -
rationsvirksomhed og installationsvirksomhed. det yngre figurmærke fremstod såle-
des:
følgende fremgik af patent- og varemærkestyrelsens udtalelse af 25. september
2002, hvor klageren er bonnier:
            ”…
            styrelsen har gennemgået det fremsendte materiale på ny. ved denne gennemgang fin-
            der styrelsen, at klager har dokumenteret brug af figurmærket bo bedre for ”magasi-
            ner” i klasse 16 og for ”udgivelse af tekster, undtagen reklametekster” i klasse 41.
            …
            dernæst finder styrelsen, at klagers mærke bo bedre må anses som velkendt i dan-
            mark, jf. varemærkelovens § 15, stk. 4, nr. 1.
            …
            endelig finder styrelsen, at brugen af de yngre foreløbigt registrerede varemærker vil
            medføre en utilbørlig udnyttelse af det ældre velkendte varemærkes særpræg eller re-
            nommé for så vidt angår ”ejendomsmæglervirksomhed” i klasse 36 og ”arkitektvirk-
            somhed, boligindretning” i klasse 42.
            styrelsen har i den forbindelse lagt vægt på, at klagers blad for mange er synonym med
            ”den gode smag” indenfor indretning, design, møbler og have (se bilag 2). ved således
            at bruge et stort set identisk mærke som kendetegn for tjenesteydelser med relation til
            bolig og boligindretning, kan der være fare for, at omsætningskredsen forveksler mær-
            kerne, og derved bliver forledt til at tro, at varerne kommer fra samme virksomhed, eller
            at indehaveren af det velkendte varemærke har givet samtykke til mærkets anvendelse.
            …”
registranten af det yngre mærke trak efter ankenævnets afgørelse registreringen af
bo bedre tilbage, også for klasse 35 og 37, som blev udslettet den 28. juli 2003.
sagen blev anlagt den 17. juli 2003. da registreringen af det yngre mærke blev truk-
ket tilbage, forespurgte ankenævnets advokat om bonniers interesse i at fortsætte
sagen. den 20. oktober 2003 rykkede ankenævnet for besvarelse heraf.
det er ubestridt, at det ældre mærke bo bedre er velkendt i danmark, og der er ikke
tvist om brugspligt. det er endvidere ubestridt, at det ældre mærke anvendes stort set
identisk med det yngre ordmærke. parterne er derimod uenige om udstrækningen af
det ældre mærkes beskyttelse som velkendt varemærke.
                                           - 5 -
forklaringer
erik rimmer har forklaret, at han har været chefredaktør for bo bedre siden sep-
tember måned 2000 efter fire år i virksomheden. han har ansvaret for bo bedre i
danmark, norge og sverige samt for et andet magasin: de luxe. ansvaret omfatter
også den mere og mere benyttede hjemmeside.
han var ansvarlig for skriftet ”glemmer du så husker vi, bo bedre 40 aar”, men
han har ikke skrevet indholdet. da bo bedre gennem årene viste, hvordan danskerne
boede, besluttede man at lave en stor udstilling sammen med design centret. udstil-
lingen viste en samtidshistorie.
ifølge gallup har bladet i dag 700.000 læsere. læseren er en gennemsnitsdansker
med en mindre overvægt af kvindelige læsere. gennemsnitlæserens indkomst svarer
til danskernes gennemsnit. bladet læses således ikke kun af de rigeste, men der er ik-
ke så mange unge læsere. læserne kommer til i 30 års alderen i forbindelse med
etablering af familie og selvstændig bolig.
bo bedres emner er boligindretning i bred forstand og at bo bedre. indholdet foran-
dres over tid. i begyndelsen af 1970’erne var gør det selv-området stort. det meste
af dette stof blev i 1975 flyttet til et særligt blad: gør det selv. i 1990’erne var de
praktiske emner helt væk, og bladet var ren inspiration. de store emner fra 1960’-
70’erne om nybyggeri er aktuelt igen i dag, hvor parcelhusene skal ombygges. uan-
set at gør det selv har fået sit eget blad, har bo bedre stadig tillæg vedrørende om-
og tilbygninger.
der er sket en løbende specialisering af boligemnerne, men bo bedre er ikke specia-
liseret til kun at omhandle boligindretning, selv om en form for specialisering af bo-
ligindretning har fundet sted. bo bedre satser meget på at bringe tips og ideer for ek-
sempel fra arkitekter, og brevkassen får mange spørgsmål. brevkassen har dog ikke
længere tilknyttet en jurist. læserne kan få arkitekthjælp rundt omkring i landet med
rabat. en gang årligt bringer bo bedre en artikel om et område, hvor der sker en ud-
vikling af boligmarkedet, og laver en ”top 25” over steder med boliger til rimelige
penge. i marts måned er der et ombygningstema med rådgivning om, hvordan man
                                         - 6 -
skal gøre, og hvor der kan hentes hjælp. i årets løb tager et specialmagasin sig af
dybdegående rådgivning om huskøb, men bo bedre oplyser også om lånemuligheder
m.v. der skrives af og til om typehuse, men der er ikke tale om løbende produktbe-
dømmelse. der bringes omtale af byggematerialer i form af for eksempel gulve og
døre i bo bedre, herunder om materiale, vedligeholdelse og æstetik, men der er ikke
artikler om mørtel og mursten og lignende.
indretning af hjemmet er altid et hovedtema i bo bedre med præsentation af nye
møbler og inventar. bo bedre uddeler desuden en pris til unge møbelarkitekter, en
pris for møbeldesign og en klassikerpris. nyheder indenfor hårde hvidevarer omtales
i temanumre eller i artikler om køkken/bad. haven er også trendy og en del af bo
bedre. de luxe bladet har fokus på livsstil. bladet penge og privatøkonomi ejes og-
så af bonnier, men bo bedre omtaler også finansiering i forbindelse med om- og til-
bygning. livsstil er et af bo bedres kærneområder. bladet bringer gode eksempler
på bolig, stil og mad. madlavning og boligdrømme, også de realistiske, er vigtige for
bladet. emnerne stopper ”ved havelågen” og omfatter for eksempel ikke ferier. bo
bedre er stadig et synonym for den gode smag, men bladet retter sig mod det brede
publikum, og der er ikke en overvægt af dyre produkter.
bo bedres oplag er på 85.000. der er fem konkurrenter i dag modsat ved bladets be-
gyndelse, hvor der ingen konkurrenter var. med et læsertal på 728.000 i 2004 er bo
bedre det største magasin i danmark, og bladet er også kendt blandt mennesker, der
ikke læser det. bonnier behøver ikke bruge reklamemidler på bladets brand, men
bruger reklamemidler til på andre måder at få nye læsere. markedsføringsbudgettet
er på et tocifret millionbeløb, og markedsføring sker ved kuponannoncer, tv-reklamer
m.v. andre store fine mærkevareproducenter vil gerne samarbejde med bo bedre og
sponsorerede for eksempel 40 årsskriftet. bo bedre siger sjældent nej til annoncører,
medmindre der er tale om blasfemi, kopimøbler eller lignende. annoncer for produk-
ter af dårlig kvalitet afvises ikke.
i bladet skrives ”bo bedre” med versalier. bo bedre er mere end logoet. det er et
begreb, og navnet er ikke knyttet til noget bestemt logo.
                                           - 7 -
bonnier skrider ind over for andres brug af bo bedre, for eksempel hvis en ejen-
domsmægler bruger navnet som eget brand. bonnier reagerer ikke, når navnet benyt-
tes ved beskrivelsen af en ejendom som en ”bo bedre bolig”.
parternes argumenter
bonnier gør gældende, at registreringen af de yngre mærker var udelukket efter va-
remærkelovens § 15, stk. 4, nr. 1. det er ubestridt, at bo bedre er et velkendt mærke.
bestemmelsen giver en udvidet beskyttelse af velkendte ældre varemærker, og der
stilles ikke krav om forvekslingsrisiko for at forbyde andres brug eller registrering af
et nærmest identisk mærke. ankenævnet har fejlagtigt gjort brug af forvekslingskri-
teriet i sine afgørelser, men dette kriterium hører under § 15, stk. 1. ankenævnet
henviser i sin afgørelse til styrelsens argumenter, hvoraf det fremgår, at omsætnings-
kredsens forveksling af mærkerne ligger til grund for afgørelsen.
hensynet bag den særlige beskyttelse af velkendte mærker er sårbarheden overfor
udvanding og andres illoyale udnyttelse af mærket. disse hensyn taler i denne sag
for, at registreringen skete med urette.
varemærkelovens § 15 er en parallel til § 4, og retspraksis om § 4 gælder derfor til-
svarende for § 15, både når det gælder forvekslingsvurdering og andre spørgsmål, jf.
ef-dom c-408/01 (adidas). spørgsmålet om krænkelse af et velkendt varemærke
afgøres efter en helhedsvurdering, hvori indgår velkendthed, mærkelighed og utilbør-
lig udnyttelse eller skade af det ældre mærkes særpræg eller renommé, men intet om
forvekslingsrisiko. registrering kan udelukkes, selv om der ikke er risiko for for-
veksling.
bo bedre henvender sig ikke til en afgrænset gruppe i samfundet, men bredt til mid-
delklassepublikummet, og har 700.000 læsere. næsten alle danskere kender mærket,
hvorfor betingelserne i varemærkelovens § 15, stk. 4, nr. 1 om velkendthed er op-
fyldt. der er ikke knyttet nogen bestemt figurlig udformning eller grafisk skrivemåde
til ”bo bedre”. det er navnet, der er kendt i den for vurderingen relevante offentlig-
hed.
                                           - 8 -
det yngre mærke blev registreret både som ord- og figurmærke, hvorfor der forelig-
ger den fornødne identitet mellem mærkerne. det er grundlæggende for § 15, stk. 4,
at beskytte det ældre mærke mod noget, der ligner. dette må ikke blandes sammen
med en forvekslelighedsvurdering. af adidas-dommen fremgår, at det er tilstrække-
ligt, at der for den berørte kundekreds skabes en sammenhæng mellem de to kende-
tegn. det kræves således ikke, at kunderne tror, at de to kendetegn har noget med
hinanden at gøre. ankenævnet fandt, at der var tale om stort set identiske varemær-
ker, og heri ligger, at kravet i § 15, stk. 4, generelt er opfyldt uanset varemærkeklas-
se. den høje grad af lighed medfører, at bedømmelsen skærpes, jf. produktreglen for
ikke-velkendte mærker.
kravet om utilbørlig udnyttelse er ikke et spørgsmål om den subjektive hensigt hos
registranten af det yngre mærke. det er en objektivt betingelse, og benyttelse af et
velkendt mærke uden tilladelse er nok til, at betingelsen er opfyldt. kun i helt atypi-
ske situationer kan det lade sig gøre at afkræfte, at der tale om utilbørlig udnyttelse,
og det er der ikke grundlag for i denne sag. bo bedre søgtes registreret for en lang
række varer og tjenesteydelser, som senere blev indsnævret, og det er usandsynligt,
at registranten aldrig skulle have hørt om det ældre bo bedre. bo bedre ville give
en fordelagtigt association for alle ejendomsmæglere. det er ikke et krav, at der er
lighed mellem de under mærkerne udbudte varer eller tjenesteydelser, men i denne
sag er der delvis lighed mellem de udbudte tjenesteydelser, hvorfor der kan opstå as-
sociationer til bo bedre. ankenævnets afgørelser, der bygger på et forvekslingskrite-
rium, er baseret på urigtig retsanvendelse.
registreringen af det yngre bo bedre ville have medført skade på bo bedres re-
nommé og særpræg. bo bedre er indarbejdet gennem 45 år, og det langsigtede per-
spektiv er vigtigt ved vurderingen. alene associeringen til bo bedre er skadeligt, jf.
u 1998.1029 s (bmw). en eller flere andre registreringer af bo bedre ville hurtigt
føre til udvanding af bo bedres renommé og særpræg.
efter retspraksis udslettes fuldt ud registreringen af mærker, som krænker ældre vel-
kendte mærker. dette er også sket i tilfælde, hvor mærkerne ikke har været identiske
eller forvekslelige, jf. u 2001.2049 s (home). der har kun været et tilfælde i rets-
praksis, hvor der blev efterladt et område til det yngre mærke, jf. sø- og handelsret-
tens dom af 20. marts 2002 (v 60/00, børsen). dette var dog et helt atypisk tilfælde
                                           - 9 -
uden sammenligning med nærværende sag. bonnier anerkender, at et velkendt vare-
mærke ikke har absolut eneret, men det sædvanlige er en fuldstændig udslettelse,
medmindre der foreligger helt atypiske omstændigheder.
sø- og handelsretten har fuld prøvelsesret af ankenævnets afgørelser. en tilsidesæt-
telse af ankenævnets afgørelse forudsætter ikke et særligt kvalificeret grundlag un-
der henvisning til, at afgørelserne formodes at være rigtige, eller ankenævnets særli-
ge sagkundskab.
bonnier har valgt at gennemføre denne sag på trods af, at registranten tilbagekaldte
registreringen, fordi bonnier jævnligt har problemer med andre virksomheders brug
af bo bedre. det er nødvendigt at rette ankenævnets afgørelse af hensyn til praksis.
ankenævnets anbringende om, at bo bedre er degenereret, er et nyt anbringende,
hvorfor retten må se bort fra det.
ved tilkendelse af sagsomkostninger kan det ikke tillægges særskilt betydning, at
ankenævnet har udarbejdet et kort processkrift om afvisning.
ankenævnet gør gældende, at nævnets afgørelse er lovlig og gyldig. ankenævnet
har lagt til grund, at bonniers varemærke er velkendt, men at brugen af det yngre
mærke i klasse 35 og 37 ikke medfører skade på det ældre velkendte varemærke.
denne vurdering er foretaget af et nævn med særlig sagkundskab, hvorfor der bør
ske sikker identifikation af fejl ved vurderingen for at tilsidesætte denne. da registre-
ringen er trukket tilbage, foreligger der ingen varemærkeretlig konflikt, og bonniers
eneste formål med alligevel at gennemføre sagen er at påvirke nævntes fremtidige
afgørelser, hvilket stiller endnu større krav til beviset.
parterne er enige om, at varemærkelovens § 15, stk. 4, er formuleret på grundlag af et
eu-direktiv, at bo bedre er velkendt, og at brugen af mærker, som ligner det vel-
kendte mærke, for visse områder kan medføre skade på det velkendte mærke. anke-
nævnet nægtede registrering af det yngre mærke for klasse 36 og 42, og ankenæv-
nets bemærkninger om forvekslingsrisiko angår kun disse, idet ankenævnet begrun-
dede den del af kendelsen, som var en ændring af styrelsens afgørelse, men ikke be-
grundede, hvorfor ankenævnet ikke udslettede registreringen for klasse 35 og 37.
                                         - 10 -
velkendthed indebærer ikke fuldstændig eneret. det gøres gældende, at utilbørlig-
hedskravet må være opfyldt enten ved forveksling, ved at der er tale om et verdens-
mærke, eller ved at der skabes en association, før registrering kan nægtes. der fore-
ligger ikke utilbørlighed i denne sag. er der tale om mærker for meget forskellige va-
rer, er der ingen associationsmulighed, jf. ankenævnets kendelse af 8. december
2004 (akva inside). denne holdning støttes i retspraksis, jf. sø- og handelsrettens
dom af 2. april 1993 (h 154/1987, champagne), hvor registreringen alene blev be-
grænset til visse grupper.
bo bedre er under degenerering, jf. den store danske encyklopædis omtale og
ejendomsmæglernes upåtalte brug af udtrykket en ”bo bedre bolig”. ankenævnet
havde ikke kendskab til ejendomsmæglernes brug af bo bedre før under domsfor-
handlingen, hvorfor dette argument ikke indgik i processkrifterne. ”den gode smag”
ophørte for ca. 25 år siden med at være synonym med bo bedre.
i 1980’erne havde bo bedre ændret fokus til inspiration, og mærket har ikke været
anvendt i forbindelse med selvangivelse, revision, forretningsledelse eller installati-
onsvirksomhed. gør det selv er udskilt af bo bedre, og en enkel artikel i ny og næ
er ikke tilstrækkelig til, at bo bedre associeres med gør det selv-området. selv om
ankenævnets afgørelse måske ikke er tydelig nok på dette punkt, er det associations-
vurderingen, som er afgørende for opretholdelsen af registreringen i klasse 35 og 37.
bo bedre har været anvendt så kvalificeret inaktivt, at registreringen er blevet slettet
for en del af klasse 35 og hele klasse 37 på grund af manglende brug. det er den fak-
tiske brug af bo bedre, som er afgørende.
bonnier har ikke ført det fornødne bevis for skade på det ældre mærke ved oprethol-
delse af det yngre mærke for de angivne varemærkeklasser, en registrering som i øv-
rigt er trukket tilbage. det er ikke godtgjort, at anvendelsen af det yngre mærke for
klasse 35 og 37 ville medføre en association til det ældre mærke.
ved tilkendelse af sagsomkostninger skal der tages hensyn til processkriftet om af-
visning.
rettens begrundelse og resultat
                                         - 11 -
der findes ikke grundlag for, at ankenævnets afgørelser skal underkastes en anden
bedømmelse end ved andre varemærketvister.
bonniers bo bedre er registreret ved to figurmærker. det kan dog lægges til grund,
at navnet bo bedre anvendes uden nødvendigvis at være i overensstemmelse med de
figurlige registreringer, og at navnet bo bedre er det væsentligste element for den
velkendthed, som parterne er enige om, at bo bedre har. der foreligger således iden-
titet mellem mærkerne. som udgangspunkt er bo bedre beskyttet mod identiske eller
lignende mærker for varer eller tjenesteydelser af samme eller anden art, jf. vare-
mærkelovens § 15, stk. 4, nr. 1.
der skal derfor ikke gennemføres en traditionel forvekslelighedsvurdering ved afgø-
relsen af, om et mærke skal nægtes registrering i medfør af varemærkelovens § 15,
stk. 4, nr. 1. det afgørende er, om brugen af det yngre mærke vil medføre en utilbør-
lig udnyttelse eller skade af det ældre varemærkes særpræg eller renommé.
bonniers varemærker anvendes hovedsageligt for et blad med ejendoms- og bolig-
mæssige emner i vid forstand. brugen af det yngre bo bedre i klasse 35 for blandt
andet forretningsadministration og i klasse 37 for blandt andet bygge- og reparati-
onsvirksomhed findes ikke at have en så atypisk karakter, at det kan udelukkes, at det
ældre bo bedres særpræg eller renommé vil lide skade eller blive udnyttet utilbørligt.
bonniers påstand 1 og 2 tages herefter til følge.
ankenævnet skal betale sagsomkostninger til bonniers med 55.000 kr., hvoraf
12.460 kr. er retsafgifter.
                                   thi kendes for ret
ankenævnet for patenter og varemærker skal anerkende, at registreringen af bo
bedre som ordmærke for klasse 35: bistand ved forretningsledelse og forretnings-
administration, revision, regnskabsførelse, udfærdigelse af selvangivelse, og for klas-
                                        - 12 -
se 37: byggevirksomhed, reparationsvirksomhed, installationsvirksomhed, er sket
med urette.
ankenævnet for patenter og varemærker skal anerkende, at registreringen af bo
bedre som figurmærke for klasse 35: bistand ved forretningsledelse og forret-
ningsadministration, revision, regnskabsførelse, udfærdigelse af selvangivelse, og for
klasse 37: byggevirksomhed, reparationsvirksomhed, installationsvirksomhed, er
sket med urette.
                                  mette christensen
ole lundsgaard andersen                                                uffe thustrup
                                        (sign.)
                                     ___ ___ ___
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                          p.j.v. sø- og handelsretten, den
