dom
afsagt den 2. november 2009 i sag nr. bs 5-1107/2007:
trygvesta forsikring a/s
klausdalsbrovej 601
2750 ballerup
mod
haaning a/s
næssundvej 213
7980 vils
sagens baggrund og parternes påstande
under denne sag, der er anlagt den 8. oktober 2007, har sagsøgeren nedlagt påstand om prin-
cipalt, at sagsøgte tilpligtes at betale til sagsøger 1.055.866,26 kr. med procesrente fra 8. ok-
tober 2007, subsidiært at sagsøgte tilpligtes at betale til sagsøger et efter rettens skøn fastsat
mindre beløb med procesrente fra 8. oktober 2007.
sagsøgte har nedlagt påstand principalt om frifindelse, subsidiært om beta-ling af et mindre
beløb end påstået af sagsøgeren.
sagen vedrører spørgsmålet, om sagsøgte er erstatningsansvarlig over for sagsøgerens forsik-
ringstager, a, og dermed over for sagsøgeren med hensyn til den erstatning, som sagsøgeren
har udbetalt til a i forbindelse med en brand den 24. oktober 2006 i en pølsevogn/pølsepavil-
lon, …. branden opstod i en fri-turekoger, som sagsøgte har leveret.
sagens oplysninger.
det fremgår af anmeldelsesrapport af 24. oktober 2006 fra politimesteren i hillerød, at der
tirsdag den 24. oktober 2006 kl. 10.44 blev indgivet anmeldelse til politiet i hillerød af b om,
at der var opstået ild i ….
b blev i forbindelse hermed sigtet for overtrædelse af beredskabslovens § 71, nr. 1, ved 24.
oktober 2006 kl. 10.43 i …. at have undladt at udvise tilbørlig forsigtighed med, hvad der kan
fremkalde brand, idet hun tændte for frituregryden uden at holde denne under opsyn, hvoref-
ter frituren selvantændte med skader på bygningen til følge.
det fremgår af afhøringsrapport af 24. oktober 2006 vedrørende falckredder michael peter
green blandt andet:
   "de var kommet lidt frem, så de flammer ved køkkenet. de brugte derfor deres højtrykker
   og sprøjtede vand på branden. da de gjorde det, blussede branden op, og derfor vidste de,
   at det var friture, der var ild i. de bad derfor om at få en co2 slukker ind, og derefter fik de
   denne ind, og da de brugte denne kunne de slukke branden. derefter kølede de med vand og
   branden var herefter slukket."
dansk brand- og sikringsteknisk institut ved inspektør thomas balleby har foretaget brand-
teknisk undersøgelse 8. december 2006. det fremgår af rapport af 5. januar 2007 fra inspektør
thomas balleby under konklusion:
   "
   branden var startet i en friturekogers ene oliekar.
                                               - 2 -
den mest sandsynlige årsag til brandens opståen skyldes svigt i friturekogerens driftstermo-
stat og overophedningstermostat med overophedning af olien til følge"
....
2.0 oplysninger
     ved undersøgelsen oplyste a og b til samme følgen          de:
2.1 forholdene på stedet før branden:
     kl. ca. 10.05 blev friture tømt for olie. kl. ca. 10.30 blev der påfyldt ny olie til lidt under
      maksimum og tændt for termostater for begge friturekar. friturekogeren var ny og
      havde været brugt ca. 17 dage. olien stod i en beholder på gulvet tæt ved frituren.
2.2 brandens opdagelse og alarmering:
      kl. ca. 10.41 blev der konstateret brand i friture, hvorefter brandvæsenet blev alarmeret.
2.3 oplysninger vedrørende branden:
      b nåede at afbryde for begge termostater, inden hun kom ud af det brændende hus.
      brandvæsenet var fremme kl. ca. 10.56. brandvæsenet brugte først vand til at slukke
      med, trods at de var blevet oplyst om, at der var ild i fritureolie, hvilket resulterede i, at
      olien "eksploderede". herefter blev der anvendt skum.
2.4 evt. omkomne eller skadede personer eller dyr:
      b blev forbrændt på hænderne.
...
6.2 undersøgelse af effekterne:
      begge driftstermostater blev udsat for et temperaturforsøg. følere blev placeret i en ovn
      og ovnen blev opvarmet til 300° c. driftstermostater blev indstillet på 200°c og begge
      driftstermostater tændte. da temperaturen i ovnen nåede ca. 200° c, afbrød begge ter-
      mostater. følere blev tage ud af ovnen og kort tid efter brændte begge termostater.
     begge overophednigstermostater blev ligeledes udsat for et temperaturforsøg. følere
      blev placeret i en ovn og der blev tændt for ovnen. overophedningstermostaten til det
      højre kar slog fra ved ca. 240°c. overophedningstermostaten til det venstre kar slog fra
      ved ca. 420°c. forsøget blev foretaget to gange med samme resultat.
...
7.0 sammenfatning.
7.1 arnested:
      arnestedet var i friturens venstre kar.
7.2 brandårsag:
      det kunne konstateres, at der havde været ild i friturens venstre kar. det kunne konsta-
      teres, at overophedningstermostaten til det venstre kar fandtes indkoblet, hvorimod
      overophedningstermostaten til det højre kar var udkoblet. ved et forsøg med overop-
                                                - 3 -
       hedningstermostaterne kunne det konstateres, at overophednigstermostaten til det ven-
       stre kar først udkoblede ved ca. 420°c. dette viser, at overophedningstermostaten til det
       venstre kar ikke har virket efter hensigten og lige meget hvordan branden var startet,
       burde den være udkoblet grundet varmen fra branden, hvilket tilsyneladende var sket i
       højre side.
       begge driftstermostater og overophedningstermostaten til det højre kar virkede ved en
       afprøvning efter hensigten, men det kan ikke udelukkes, at driftstermostaten til det ven-
       stre kar kan have haft et midlertidigt svigt, hvilket under normale omstændigheder re-
       sulterer i, at overophedningstermostaten udkobler og afbryder for varmelegemet.
       der var ingen indikationer på, at friturekogeren havde været forkert anvendt - begge af-
       tapningsventiler var lukkede og varmelegemerne sad nede i karrerne.
       det, at der manglede olie i det ene kar, kan dels tilskrives branden, herunder fordamp-
       ning grundet antændt olie og dels, at brandvæsenet havde anvendt vand til slukning,
       hvilket typisk resulterer i, at den varme fritureolie "eksploderer" og forsvinder ud af kar-
       ret.
       ud fra ovenstående er det undertegnedes vurdering, at den mest sand-synlige årsag til
       brandens opståen skyldes svigt i friturekogerens driftstermostat og overophedningster-
       mostat med overophedning og antændelse af olien til følge"...
det fremgår af sagsøgtes egne undersøgelser af det udbrændte kogekar følgende foretaget af
erling vestergaard:
  "
  - jeg kan konstatere, at hulristen, som skal monteres over varmelegemerne ikke er monteret
  korrekt. hulristen er lagt ned i karret før varmelegemerne, hvilket betyder at varmelege-
  merne kommer højere op i karret. dette ses tydeligt på billedet nedenfor. bemærk endvi-
  dere det blanke område nederst i karret, det viser oliestanden under branden (dog kan der
  være brændt lidt olie under branden). de områder der er grønne viser tydeligt hvor meget af
  varmelegemerne der har været over olieniveauet under branden.
  ...
  - hvis man ydermere havde monteret den stænkskærm, som medfølger ovenpå frituren ville
  man have opdaget, at beskyttelsesristen havde været monteret forkert, da stænkskærmen
  slet ikke kan sidde fast på toppladen af frituren, når beskyttelsesristen og varmelegemerne
  er monteret forkert.
  - desuden er det blanke område i friturekarret under minimums markeringen på bagpladen
  af karret.
  ...
  - min konklusion er at varmelegemerne ikke har været dækket helt af olie, pga. at hulristen
  er monteret forkert på det tidspunkt hvor frituren er blevet tændt. varmelegemernes tempe-
  ratur overstiger antændelsestemperaturen på olie og risikoen for at der opstår brand i over-
  fladen af olien er ekstrem høj.
  ..."
der er fremlagt fotos af det udbrændte kogekar og af et tilsvarende intakt kogekar og tegnin-
ger over indretning og placering af pølsevognen.
der er ikke strid om det udbetalte erstatningsbeløbs størrelse.
det fremgår af sagsøgtes betjeningsvejledning for friturekoger blandt andet:
                                             - 4 -
   "...
   apparatet er forsynet med et 5-leddet kabel til 400v og skal jordforbindes.
   driftstemperatur 60-200° c reguleres på termostatknap.
   sikkerhedstermostat på 240° c (genetableres ved hårdt tryk på den røde knap på betje-
   ningspanelet)
   ....
   før apparatet tages i brug første gang
   ....
   - placer varmelegemer nederst og derefter hulpladen
   ...
   vigtigt! varmelegemerne skal være dækket af olie og dækpladen (med huller) skal
   være monteret over varmelegemerne, når den er tilsluttet strøm.
   ..."
den udbrændte friturekoger har været forevist for retten.
der er fremlagt brandundersøgelser vedrørende brande i andre pølsevogne i forbindelse med
friturekogere leveret af sagsøgte.
det fremgår af rapport af 18. juni 2008 vedrørende brandundersøgelse på brandsted tåstrup
… blandt andet:
   "...
   undersøgelsens formål, art og afgrænsning:
   undersøgelsens formål var om muligt at konstatere, om en defekt i en friture havde forårsa-
   get en brand i en stationær pølsevogn.
   ...
   konklusion:
   udfra undersøgelsens omfang var det ikke muligt at konstatere, om en defekt i frituren
   havde været årsag til brandens opståen.
   ...
   7.0 sammenfatning.
   ...
   7.2 brandårsag:
   det var ikke muligt grundet undersøgelsens afgrænsning og omfang at fastlægge årsagen til
   brandens opståen.
   ..."
det fremgår af rapport af 13. maj 2008 vedrørende brandundersøgelse på brandstedet …,
blandt andet:
   "...
   undersøgelsens formål, art og afgrænsning:
   undersøgelsens havde til formål at afgøre, om et evt. termostatsvigt ved en frituregryde
   skulle være årsag til branden.
   ...
   undersøgelsen:
                                               - 5 -
  som det fremgår af vedlagte fotos var området ved frituregryderne stærkt brandskadet. i
  hvert af kogekarrene er monteret et elektrisk varmelegeme, som kan hæves af hensyn til
  rengøring. hvert varmelegeme styres af en driftstermostat, og er forsynet med en sikker-
  hedstermostat, som udkobler i tilfælde af termostatsvigt. følere fra de to termostater er pla-
  ceret i et rør i bunden af karret. ved drift sattes varmelegemet ned i bunden af karret, så
  termostatfølerne er ret tæt på varmelegemet. derefter lægges en perforeret metalplade ned
  over varmelegemet, jf. fotos. ved undersøgelse kunne konstateres, at de 4 termostater
  havde været stillet på ca. 180°, som oplyst. der er ikke foretaget nærmere undersøgelse af
  termostaterne, men det kunne konstateres, at de slutter og bryder i intervallet ved omgivel-
  sestemperaturen.
  det kunne konstateres, at ved alle fire kogekar var varmelegemet stillet ovenpå den perfore-
  rede plade i stedet for den korrekte placering under pladen, jf. fotos.
  herved kommer varmelegemet til at stå for højt i olien med risiko for, at de "varme ender"
  af varmelegemet kommer over oliens overflade med risiko for antændelse deraf. termostat-
  føleren er placeret under metalpladen, og da termostaten kun registrerer omgivelsestempe-
  raturen ved føleren vil der ligeledes her være risiko for, at olien ved overfladen bliver var-
  mere og kan antænde.
  det kunne ved undersøgelsen konstateres, at installationerne til frituregryderne var korrekt
  sikret og ekstrabeskyttet ved hpfi afbrydere.
  konklusion:
  der er ved undersøgelsen ikke fundet tekniske fejl ved frituregryderne, men det kunne kon-
  stateres, at varmelegemerne i kogekarrene ikke var korrekt placeret efter rengøring.
  det må anses for sandsynligt, at branden er opstået som følge af, at varmelegemerne var
  placeret forkert i karrene.
  ..."
det fremgår af rapport af 2. juni 2003 vedrørende brandundersøgelse på brandsted … blandt
andet:
  "....
  4.0 sammenfatning.
  ...
  4.2 brandårsag:
  udfra at der ikke er fundet fejl ved drift termostater sammenholdt med at sikkerheds termo-
  stat til det venstre kogekar var udkoblet samt der ikke var fundet fejl ved monteringen eller
  på interne ledninger, kan årsagen til brandens opståen være en betjeningsfejl ved opstart af
  friturekoger.
  ...".
det fremgår af rapport af 4. juli 2007 vedrørende brandundersøgelse på brandsted …, blandt
andet:
  "...
  undersøgelsens formål, art og afgrænsning:
  undersøgelsen havde til formål at fastlægge brandårsagen, og var primært afgrænset til un-
  dersøgelse af en frituregryde i en grillbar.
  ...
                                               - 6 -
   7.0 sammenfatning.
   ...
   7.2 brandårsag:
   ved undersøgelse af frituregryden er ikke fundet fejl, men det kunne konstateres, at var-
   melegemet ikke var korrekt placeret efter rengøring, hvorved termostaterne ikke kan regi-
   strere temperatur ved varmelegemet.
   det må anses for sandsynligt, at branden er opstået som følge heraf.
   ..."
det fremgår af en af sagsøgeren fremlagt artikel om friturebrand i "steff news" udgivet af
steff houlberg følgende:
   "...
   aldrig vand.
   hvordan slukker man bedst en friturebrand? det første og vigtigste budskab er brug aldrig
   vand! kaster man f.eks. 1 liter vand på brændende friture eksploderer vandet på mikrose-
   kunder og bliver til 1,68 liter damp, som spreder sig ud over personer og grillbar/køkken
   med voldsom kraft. de største brandskader ved friturebrande opstår faktisk ved forsøg på
   brandslukning med vand"...
erling vestergaard har forklaret, at han er ansat hos sagsøgte som salgschef. dengang var han
produktionschef med ansvar for tømrer- og snedkerproduktionen, og datterselskabet bruun
stålinventar, der producerer og sælger fritureproduktion primært til haaning. vidnet har væ-
ret med til at producere friturekogere i 6 år. vidnet var ikke med til undersøgelsen af friture-
kogeren foretaget af dansk brandteknisk institut. man kan såvel på den udbrændte fritureko-
ger som på billederne se, at varmelegemet har været placeret forkert, idet varmelegemet var
placeret ovenpå hulristen og ikke har været dækket af olie. der har derfor ikke været noget til
at afkøle, og det er sandsynligt, at olien er blevet antændt i overfladen. der bliver cirka 700°,
hvis varmelegemet ikke er dækket af olie. antændelsestemperaturen for olie er 320° ifølge
rapporten. hvis varmelegemet er placeret korrekt, ligger varmelegemet ved siden af følerne.
når varmelegemet er placeret ovenpå hulristen, er det for langt oppe i karret og for langt fra
følerne. det er usandsynligt, at der skulle være en defekt både på drifts- og overophednings-
termostaten. driftstermostaten slår fra ved 200°, og der blev ikke konstateret fejl efterføl-
gende ved driftstermostaterne. overophedningstermostaten kan godt fungere, selvom drifts-
termostaten er defekt. det fremgår af dansk brandteknisk instituts rapport punkt 4.1 på det
anførte foto, at varmelegemet ligger over hulristen. hvis varmelegemet er monteret forkert,
kan man ikke placere stænkskærmen rigtigt og samtidig få kurvene ned i karret. de fotos, som
vidnet har taget, bilag b, er taget indenfor en måned efter branden. sagsøgte tog vognen hjem.
friturekogeren står stadig som dengang. der var ikke væske i, da de hentede den i hillerød.
på det af vidnet optagne foto, bilag b, side 2, kan man se noget af hulpladen under varmele-
gemet. det fremgår af dansk brand- og sikringsteknisk instituts rapport, at den ene overop-
hedningstermostat var udkoblet efter branden. strømmen går først til overophedningstermo-
staten og derefter til driftstermostaten. hvis overophedningstermostaten havde været udkoblet
før branden, ville der ikke være kommet strøm til driftstermostaten. der er en stor sandsynlig-
hed for, at der er opstået en defekt i forbindelse med demonteringen. termostaten er placeret i
et rør i karret mellem varmelegemerne. termostaten er fyldt med varmeledende pasta, inden
føleren puttes i. dette hærder op og kan krakelere, når føleren demonteres. man skal rykke
temmelig hårdt for at demontere føleren. der var ifølge rapporten ild i karrene cirka et kvar-
ter, og brandvæsenet havde desuden prøvet at slukke med vand. dette kan også have betyd-
ning. der har ikke været brande, hvor der er konstateret defekt ved sagsøgtes produkt. vidnet
                                              - 7 -
har været involveret i alle brande siden 2006. overophedningstermostaten er forhåndsindstil-
let ved fabrikationen. det er usandsynligt, at begge termostater skulle svigte, men det kan ske.
den olie, som sagsøgeren ifølge det oplyste har anvendt, er anvendelig til formålet. hvis olien
er hældt i til lige under maksimum, er varmelegemerne dækket af olie.
b har forklaret, at hun er pensionist. det var a’s pølsevogn. hun kom om morgenen og hjalp
ham med at starte vognen op og hjalp ham også, hvis han skulle et eller andet. hun har tidli-
gere været ansat i både køkken og grillbarer. hun har arbejdet med friture flere steder. vidnet
havde lovet at gøre klar og at skifte olien i frituren. hun lukkede olien ud, men ikke det hele.
hun hældte nyt olie i og stod i køkkenet og skar grøntsager. der var en dame, der bankede på
døren og sagde, at der var ild i frituregryden. vidnet prøvede at lægge et viskestykke på. det
kunne hun ikke. hun blev lidt forbrændt. vidnet havde stået på den anden side af væggen og
kunne derfra ikke umiddelbart se friturekogeren. hun havde været væk fra den nogle minut-
ter, inden det skete, men ikke lang tid. hun havde lukket fritureolien ud af nogle haner, som
var nedenunder kogeren. det blev kasseret. hun havde gjort den rent og puttet nyt olie på og
startet den langsomt. hun havde hældt olie op til et maksimum mærke, hvor olien højest må
gå til. varmelegemerne var dækkede. som hun husker det, var varmelegemet monteret kor-
rekt. hun gjorde rent på kanterne, men havde ikke risten ude. der var ikke noget af varmele-
gemerne, der stak op over olien. som hun husker det, kunne hun ikke se varmelegemerne.
hun husker ikke, hvad hun skruede den op på.
thomas balleby har forklaret, at det er vidnet, der har lavet brandundersøgelsen for dansk
brand- og sikringsteknisk institut. det var vidnets opgave at finde en brandårsag. det er vid-
nets daglige beskæftigelse. brandårsagen var i friturekogeren. han kiggede på den tekniske
del af friturekogeren for at finde ud af, om der var en fejl, eller der var tale om forkert anven-
delse. vidnet foretog testen med termostaterne som beskrevet i rapporten under punkt 6.2.
han prøvede begge drifts- og overophedningstermostater i en ovn. han kunne se, at de to
driftstermostater udkoblede, og de så umiddelbart ud til at fungere. den ene overophednings-
termostat udkoblede først ved 420°. vidnet har under punkt 5.1.3 beskrevet, at overophed-
ningstermostaten i højre side var udkoblet, medens den ikke var afbrudt i den venstre side,
selvom der var ild i karret. det er ikke sandsynligt, at en brandmand har trykket på en knap.
hvis nogen trykker på knapperne, plejer de at trykke på dem begge. det indikerede, at der var
noget galt ved overophedningstermostaten i venstre kar. vidnet kunne ikke visuelt se, om
termostaterne var udkoblede, men højre side gav et klik, når han trykkede ind. det gjorde
termostaten ikke i venstre side. olien antændes mellem 300 og 400°. overophedningstermo-
staten har ikke virket efter hensigten under branden, og det giver et fingerpeg om, at den har
haft en for høj udkoblingstemperatur, da den ikke udkoblede. hvis der ikke har været nok
olie, og varmelegemet ikke har været dækket, har de eksempler på antændelse, da varmele-
gemet så bliver meget varm. i så fald burde overophedningstermostaten også være udkoblet i
venstre side. brandvæsenet brugte vand til slukning, hvilket nærmest forårsagede en eksplo-
sion, der betyder, at der efterfølgende var mindre olie i karret. som vidnet husker det, så var-
melegemerne ud til at sidde, hvor de skulle nede i karret. afspærringshanen under karret, hvor
olien lukkes ud, var lukket. billederne i vidnets rapport var, som det så ud, da vidnet kom.
der var vist noget mineraluld, som var faldet ned, som vidnet fjernede. hulpladen skal place-
res oven over varmelegemerne. det er ikke indgået i vidnets overvejelser, om hulpladen har
været placeret forkert. vidnet har ikke set hulpladen. vidnet har ikke haft olien lukket ud,
men alene besigtiget kogekarrene med olie.
parternes anbringender.
                                                - 8 -
sagsøgeren har til støtte for påstanden, som det fremgår af sagsøgerens påstandsdokument,
gjort gældende:
  "...
  at sagsøgte er erstatningspligtig overfor skadelidte og dermed sagsøger, som er indtrådt i
       skadelidtes sted, som løsøre- og driftstabsforsikringsselskab, idet skadelidte ved overta-
       gelsen og ibrugtagningen den 7. oktober 2006 ligeledes overtog risikoen for den lånte
       pølsevogn og det lånte inventar, idet skadelidte tegnede en løsøre- og driftstabsforsik-
       ring hos sagsøger for at afdække denne risiko, idet sagsøger har udbetalt erstatning i
       henhold til løsøre- og driftstabsforsikringen til skadelidte, idet sagsøger i medfør af er-
       statningsansvarslovens § 22 indtræder i skadelidtes rettigheder overfor sagsøgte, idet
       sagsøger har regres mod sagsøgte principalt idet sagsøgtes produkt var behæftet med en
       mangel og idet sagsøgte har regres mod sagsøgte subsidiært, idet sagsøgtes produkt var
       defekt,
  at sagsøgte er ansvarlig for brandens opståen, idet branden er opstået i frituregryden, idet
       frituregryden var leveret af sagsøgte, idet sagsøgte hæfter for produktansvar i det leve-
       rede inventar, idet den leverede frituregryde var behæftet med en mangel eller en defekt,
       som medførte branden, idet sagsøgtes produktansvar er baseret på en streng culpanorm,
       idet defekten i den leverede frituregryde blev dokumenteret i den sagkyndige erklæring
       udarbejdet af inspektør thomas balleby fra dansk brand- og sikrings institut (sbi) un-
       dersøgelse af brandstedet, idet årsagssammenhængen mellem manglen/defekten og
       branden ligeledes er dokumenteret ved den sagkyndige erklæring udarbejdet af inspek-
       tør thomas balleby fra sbi, idet sagsøgtes påstand om termostaternes beskadigelse i
       forbindelse med brandslukning eller den efterfølgende undersøgelse er udokumenteret,
  at erstatningen skal opgøres som gjort af sagsøger,
  at erstatningsansvaret for sagsøgte ikke skal bortfalde eller nedsættes, idet hverken skade-
       lidte, eller nogen for hvem skadelidte hæfter, har handlet ansvarspådragende i forbin-
       delse med brandens opståen, idet sagsøgte ikke har dokumenteret, at der har været tale
       om ansvarspådragende adfærd fra skadelidtes side samt idet inspektør thomas balleby
       ikke har fremhævet skadelidtes adfærd, som medvirkende årsag til brandens opståen.
  ..."
sagsøgte har til støtte for påstanden, som det fremgår af sagsøgtes påstandsdokument, gjort
gældende:
  "...
  1. det bestrides, at det af sagsøgte produkt var behæftet med en mangel.
         sagsøger har ikke løftet bevisbyrden herfor.
  2.     ex tuto bemærkes, at selvom der havde været en mangel ved den omhandlede friture-
         gryde, kunne dette ikke føre til, at sagsøger efter de køberetlige regler om mangels-an-
         svar kunne kræve erstatning for den udbrændte pølsevogn.
  3.     det bestrides, at det af sagsøgte leverede produkt var defekt.
         sagsøger har ikke løftet bevisbyrden herfor.
                                            - 9 -
4.   det bestrides, at der skulle være et ansvarsgrundlag for sagsøgte.
     sagsøger har ikke løftet bevisbyrden herfor.
5.   det bestrides, at der er årsagssammenhæng mellem eventuel mangel/defekt ved det leve-
     rede produkt, som er konstateret efter branden, og den brandskade, som sagsøger kræver
     erstatning for.
     sagsøger har ikke løftet sin bevisbyrde for den for erstatningspligt nødvendige
     årsagssammenhæng.
6.   særligt for så vidt angår friturekogerens driftstermostat, fremgår det af dbi's rapport, at
     dbi ikke efter branden har kunnet konstatere nogen konkret fejl ved driftstermostaterne.
     tværtimod fungerede begge driftstermostater, som de skulle, da dbi efter branden fo-
     retog sin undersøgelse.
     det bestrides, at der fra tidspunktet, hvor pølsevognen blev leveret, og indtil branden
     skete, har været nogen mangel eller defekt ved driftstermostaterne.
     for så vidt angår sagsøgers teori om, at en defekt overophedningstermostat skulle have
     været årsag til branden, bemærkes, at såfremt en overophedningstermostat havde været
     defekt, ville der ikke være blevet ført strøm frem til driftstermostaten. i så fald ville fri-
     turekogeren altså ikke have virket.
     det bemærkes videre, at såfremt overophedningstermostaten virker, og frituren opvar-
     mes, vil driftstermostaten koble varmelegemerne fra ved olietemperatur på 200° c - og
     først genindkoble, når temperaturen på olien er under 200° c. såfremt branden skulle
     være opstået på grund af defekte termostater, ville dette således bl.a. forudsætte, at
     begge termostater havde været defekte på samme tid. fritureolie har en antændelsestem-
     peratur på ca. 320° c, og termostaterne frakobler ved en olietemperatur på hhv. 200° c
     (drift) og 240° c (overophedning).
7.   for så vidt angår overophedningstermostaterne, konstaterede dbi efter branden, at den
     ene termostat først slog fra ved ca. 420° c, mens den rettelig skulle have slået fra ved ca.
     240° c.
     det er derfor muligvis korrekt - og ikke overraskende - at overophedningstermostaten
     efter branden er mangelfuld/defekt. se hertil også sagsøgtes duplik, side 2.
     det bestrides imidlertid, at overophedningstermostaten skulle have lidt af en mangel
     og/eller have været defekt før branden.
     det forhold, at overophedningstermostaten ved dbi's efterfølgende test først slog fra
     ved ca. 420° c, må antages at være en følge af den belastning/beskadigelse, som termo-
     staten er blevet udsat for ved den voldsomme brand.
     det bemærkes herved, at brandvæsenet i første omgang forsøgte at slukke ilden med
     vand. en sådan handling forårsager, at olien eksploderer, hvilket selvsagt giver meget
     betydelige muligheder for skader.
   endvidere bemærkes, at termostaterne har været udsat for meget langvarig, voldsom var-
     meudvikling. branden blev anmeldt kl. 10.41, og brandvæsenet var fremme kl. 10.56.
     føleren har således været tæt på flammerne i mindst et kvarter med temperaturer, som
     kan have været langt over 500° c. termostaterne er fremstillet med væske i et lukket
     hydraulisk system, som med opvarmning udvider sig. også dette gør det meget sand-
     synligt, at den efter branden konstaterede defekt ved termostaterne skyldes beskadigelse
     ved selve branden.
                                            - 10 -
     endelig er det sandsynligt, at termostatens føler og kapillarrør har taget skade ved
     demonteringen, idet man er nødt til at trække i kapillarrøret for at trække føleren ud af
     følerøret.
     der henvises endvidere til de faktuelle forhold, som der er redegjort for i sagsøgtes du-
     plik, side 2-3.
8.   det er efter almindelige erstatningsretlige regler sagsøger - som regressøgende - og i
     skadelidtes sted, der skal bevise, at branden er forårsaget af forhold, der kan tilregnes
     sagsøgte som culpøst. det er ikke sagsøgte, der skal bevise skadens årsag.
     som sandsynlig skadesårsag har sagsøgte dog under sagen henledt opmærksomheden
     på, at det ved besigtigelsen af friturekogeren efter branden kunne konstateres, at de afta-
     gelige varmelegemer har været placeret forkert umiddelbart før branden. hulristen, som
     skal lægges over varmelegemerne, var således monteret under varmelegemerne.
     dette betyder, at varmelegemerne er kommet over minimumsgrænsen for oliestand,
     hvilket har medført stor brandrisiko. se hertil endvidere sagsøgtes duplik, side 3.
     dertil kommer, at således som varmelegemerne var monteret - forkert på tidspunktet for
     branden, ville det ikke være muligt at føre friturekurvene korrekt ned i friturekarret.
     det bemærkes for fuldstændighedens skyld, at skadelidtesb, blev forbrændt på hæn-
     derne, hvilket kunne tyde på, at hun har været i gang med at påfylde olie og i den for-
     bindelse har haft tændt for termostaterne, inden hun hældte olie på, hvorved hun hældte
     olie ned på de tændte varmelegemer. det bemærkes herved, at beholderen med olie stod
     på gulvet tæt ved friturekogeren. det fremgår ikke af sagens oplysninger, om b tidligere
     har skiftet olie i karret.
     der henvises i denne forbindelse til bilag a-c (jf. svarskriftet, side 4).
     b forlod efter det oplyste en stor mængde (ca. 7,5 l) kogende friture uden opsyn, idet
     hun forlod pølsevognen. det er velkendt, at kogende friture er en særdeles brandfarlig
     substans, og b har derfor udvist en meget høj grad af uagtsomhed, der kan karakteriseres
     som grov uagtsomhed. når man forlader en betydelig mængde kogende friture uden op-
     syn, er der en indlysende fare for, at brand kan opstå.
     hvis b ikke havde forladt pølsevognen med den kogende friture, må det antages, at
     branden ikke ville være opstået. under alle omstændigheder ville branden ikke have fået
     et så voldsomt omfang, hvis b havde været til stede og straks havde kunnet gribe ind, da
     frituren nåede en så høj temperatur, at der opstod antændelse. efter bs egen forklaring
     til politirapporten efterlod hun den tændte friturekoger uden opsyn i så langt et tidsrum
     som 10 minutter.
   efter det oplyste fik b - der fungerede som medhjælper i pølsevognen på skadetidspunktet
     - en advarsel af politiet efter beredskabslovens § 71, stk. 1, nr. 1, idet hun ikke havde
     udvist tilstrækkelig påpasselighed ved anvendelse af friturekogeren.
8.1 i det omfang skadelidte/skadelidtes b ved fejlbetjening af friturekogeren har forårsaget
     branden, er der allerede af den grund ikke noget ansvarsgrundlag hos sagsøgte.
8.2 uanset om den udviste uagtsomhed må anses som en høj grad af uagtsomhed eller lige-
     frem grov uagtsomhed, er den udviste adfærd udtryk for en sådan grad af egen skyld, at
     dette i sig selv bør medføre bortfald af sagsøgtes eventuelle ansvar. subsidiært bør der i
     hvert fald ikke en væsentlig reduktion i sagsøgtes ansvarsbyrde.
    det bemærkes herved, at skadelidte må identificeres med b, der fungerede som medhjæl-
     per i pølsevognen på skadestidspunktet.
                                          - 11 -
    da sagsøger qua regressøgende er indtrådt i skadelidtes retsstilling i forhold til sagsøgte,
    har den af skadelidte udviste egen skyld samme betydning for retsforholdet mellem sag-
    søger og sagsøgte, som i retsforholdet mellem skadelidte og sagsøgte.
    det bemærkes, at da der er tale om erhvervsmæssigt forhold, forudsætter bortfald af el-
    ler reduktionserstatning ikke, at der er udvist grov uagtsomhed, jf. erstatningsansvarslo-
    vens § 19, stk. 2.
9.  særligt, for så vidt angår den af sagsøger indhentede og som bilag 3 fremlagte rapport
    fra dansk brand- og sikringsteknisk institut (dbi) af 8. januar 2007, bemærkes føl-
    gende.
    sagsøgte er ikke enig i dbi's vurdering af, at "den mest sandsynlige årsag til brandens
    opståen skyldes svigt i friturekogerens driftstermostat og overophedningstermostat med
    overophedning af olien til følge".
9.1 som begrundelse herfor skal først og fremmest henvises til det ovenfor ad pkt. 6-8 an-
    førte.
9.2 endvidere henvises til den som bilag d fremlagte skrivelse af 9. marts 2007 til sagsøger,
    hvori sagsøgte bl.a. har anført følgende:
-   den omstændighed, at overophedningstermostaten til friturekogerens venstre kar ikke
    fungerede korrekt under dbi's temperaturforsøg, kan meget vel skyldes, at termostaten
    blev beskadiget på grund af varmepåvirkning fra branden; ikke mindst henset til den re-
    aktion, der skete, da brandvæsenet i første omgang forsøgte at slukke branden ved an-
    vendelse af vand, hvilket medførte opblusning/eksplosion af ilden.
-   det forhold, at termostaten angiveligt først slog fra ved ca. 420° c, medfører ikke i sig
    selv, at branden opstod.
-   selvom dbi's undersøgelser viste, at begge driftstermostater fungerede korrekt, har dbi
    derfor valgt at konkludere, at den "mest sandsynlige årsag" til brandens opståen er svigt
    i bl.a. driftstermostaten.
    der er intet grundlag for en sådan konklusion - tværtimod.
-   det nederste billede i rapporten på side 7 viser, at varmelegemet i det venstre kar ikke
    sidder korrekt. der står i rapporten, at det højre kar var fyldt til ca. 2 cm under maksi-
    mum på 15 cm, samt at der er ca. 7 cm mindre i det venstre kar svarende til ca. 6 cm.
    såfremt varmelegemerne var sat korrekt i, ville de have været helt dækket af olie alle-
    rede ved 4 cm. årsagen til branden kan derfor meget vel være, at en del af det blottede
    varmelegeme har antændt den olie, der var fordampet ved opvarmningen. der er intet
    grundlag for at antage, at brandvæsenet skulle have rykket varmelegemerne i forbindelse
    med brandslukningen, idet afskærmningen til friturekogeren fortsat sad korrekt efter
    brandslukningen.
9.3 dbi's undersøgelser har ikke frembragt noget bevis for, hvilken årsag eller hvilke årsa-
    ger der har været til brandens opståen. dbi kan alene pege på "den mest sandsynlige år-
    sag" - og denne vurdering er endog baseret på, at der forelå svigt i friturekogerens
    driftstermostat, selvom dbi ikke har kunnet konstatere nogen mangel/defekt ved nogen
    af driftstermostaterne.
    allerede af den grund er der ikke i dbi's rapport tilstrækkeligt grundlag for, at sagsøger
    kan løfte sin bevisbyrde for dels ansvarsgrundlag, dels årsagsforbindelse.
10. det må processuelt komme sagsøger til skade, at sagsøger ikke har forsøgt at løfte
    bevisbyrden for ansvarsgrundlag eller årsagsforbindelse ved at gennemføre syn og skøn
                                               - 12 -
         efter retsplejelovens regler herom, selvom retten ved kendelse af 1. december 2008 fast-
         slog, at den af sagsøger påberåbte rapport fra dbi (bilag 3) ikke kan tillægges status af
         syns- og skønserklæring og derfor heller ikke kan fremlægges som sådan, samt at tho-
         mas balleby, der har udarbejdet rapporten, ikke kan udmeldes eller afgive forklaring
         som syns- og skønsmand i sagen.
   11. det af sagsøgte ovenfor anførte vedrørende skadens sandsynlige årsag støttes af, at dbi
         i andre sager, hvor man har været opmærksom på den mulige skadesårsag, at varmele-
         gemerne er blevet forkert placeret i karrene i forbindelse med brug af friturekogeren,
         ikke har fundet det godtgjort, at skaden skyldtes mangel/defekt ved det leverede pro-
         dukt. derimod har man peget på fejlbetjening som mulig skadesårsag. der henvises her-
         ved til sagsøgtes duplik, side 4-8, sagsøgtes processkrift b samt sagsøgtes processkrift
         c, og de bilag der de anførte steder henvises til.
   ..."
rettens begrundelse og resultat.
det fremgår af rapporten vedrørende brandundersøgelse foretaget af inspektør thomas bal-
leby, dansk brand- og sikringsteknisk institut, at den mest sandsynlige årsag til brandens
opståen skyldes svigt i friturekogerens driftstermostat og overophedningstermostat med over-
ophedning af olien til følge. det fremgår videre, at begge driftstermostater og overophed-
ningstermostaten til det højre kogekar virkede ved den efterfølgende afprøvning, hvor over-
ophedningstermostaten til det venstre kogekar først slog fra ved 420° c, og at det ikke kan
udelukkes, at driftstermostaten til det venstre kar kan have haft et midlertidigt svigt. inspektør
thomas balleby har som vidne forklaret, at han ikke har undersøgt, om dækpladen var monte-
ret korrekt over varmelegemet, og at han ikke i forbindelse med sin undersøgelse havde olien
lukket ud. sagsøgeren har ikke i øvrigt sandsynliggjort, at driftstermostaten til det venstre
kogekar skulle have haft et midlertidigt svigt, eller at overophedningstermostatens defekt var
til stede forud for branden.
det må på baggrund af de optagne fotos og de foreviste rester af det udbrændte kogekar læg-
ges til grund, at dækpladen har været monteret under varmelegemet. brandundersøgelsen har
ikke forholdt sig til dette, og der er ikke foretaget syn og skøn. retten bemærker herved, at det
fremgår af flere af de fremlagte brandundersøgelser foretaget af dansk brand- og sikrings-
teknisk institut vedrørende andre tilsvarende brande, at forkert placering af varmelegemer i
karrene er anset for sandsynlig brandårsag.
retten finder på denne baggrund ikke, at det er bevist, at årsagen til branden er en defekt ved
friturekogeren, herunder ved termostaterne, der var til stede, da den blev bragt i omsætning,
eller at sagsøgte på andet grundlag er erstatningsansvarlig for den opståede brand.
sagsøgtes påstand om frifindelse tages som følge heraf til følge med sagsomkostninger som
nedenfor bestemt. sagsomkostningerne er fastsat til 55.000 kr., der vedrører sagsøgtes udgif-
ter til advokat.
thi kendes for ret.
sagsøgte, haaning a/s frifindes.
                                          - 13 -
inden 14 dage skal sagsøgeren, trygvesta forsikring a/s i sagsomkostninger til sagsøgte
betale 55.000 kr.
ingrid drengsgaard
                                                                                       /doth
