                             højesterets dom
                         afsagt mandag den 7. oktober 2013
sag 170/2013
(1. afdeling)
rigsadvokaten
mod
t
(advokat karsten nøhr, beskikket)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i odense den 7. februar 2012 og af østre lands-
rets 4. afdeling den 6. september 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: børge dahl, poul søgaard, jytte scharling, henrik
waaben og oliver talevski.
påstande
dommen er anket af t med påstand om frifindelse.
anklagemyndigheden har tilsluttet sig denne påstand.
anbringender
parterne har til støtte for påstanden om frifindelse anført, at straffelovens § 289 a efter forar-
bejderne forudsætter, at der er tale om udbetaling eller tilbagebetaling af tilskud eller støtte fra
nationale offentlige midler, der figurerer på statslige, amtskommunale eller kommunale bud-
getter.
udbetalinger fra lønmodtagernes garantifond finansieres af arbejdsgiverne, jf. § 9 i loven om
lønmodtagernes garantifond. afgivelse af urigtige oplysninger over for lønmodtagernes
                                                 - 2 -
garantifond med forsæt til at opnå uberettiget vinding er derfor ikke omfattet af straffelovens
§ 289 a.
anklagemyndigheden har i øvrigt anført, at der på baggrund af sagens oplysninger ikke er
grundlag for at søge forholdet henført under straffelovens § 279.
supplerende sagsfremstilling
lønmodtagernes garantifond skrev i et brev af 17. januar 2012 til fyns politi bl.a.:
       ”lg har tidligere i 2009 gjort krav på tilbagebetaling af udbetalt løn mv. til t, idet
       hendes ansættelsesforhold af konkursboet blev anset for at være overført til bioace i/s,
       hvorfor hun ikke kunne gøre krav på manglende løn mv gældende i forhold til
       konkursboet og dermed heller ikke i forhold til lg.
       efterfølgende er interessenterne i bioace i/s godkendt som ophørte med at drive virk-
       somhed og insolvente, hvorfor lg har kunnet foretage udbetaling til lønmodtagere an-
       sat i denne virksomhed, herunder t, idet vi forudsatte at tidligere oplysning fra
       konkursboet om at der var sket virksomhedsoverdragelse af hendes ansættelsesforhold
       var korrekt.
       lg er dermed utvivlsomt forpligtet til at betale løn mv til t, uanset om det er det
       konkursramte selskab eller interessentskabet, der er rette arbejdsgiver. vi har derfor i
       maj 2010 frafaldet krav om tilbagebetaling af tidligere udbetalt løn mv. til t, og det er
       meddelt konkursboet.
       lg gør dermed ikke længere krav om tilbagebetaling gældende mod t.”
retsgrundlaget
i straffelovens § 289 a, stk. 1, hedder det:
       ”§ 289 a. med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder straffes den, der til brug for
       afgørelser om betaling eller tilbagebetaling af told eller afgifter til eller udbetaling eller
       tilbagebetaling af tilskud eller støtte fra danske myndigheder eller de europæiske fæl-
       lesskabers institutioner eller andre fællesskabsorganer giver urigtige eller vildledende
       oplysninger eller fortier oplysninger, herunder undlader at opfylde en oplysningspligt af
       betydning for sagens afgørelse med forsæt til at unddrage sig eller andre betaling eller
       med forsæt til at opnå uberettiget udbetaling til sig eller andre.”
bestemmelsen fik sin nugældende ordlyd ved lov nr. 366 af 24. maj 2005, hvor den blev ud-
videt til også at omfatte danske afgifter samt støtte- og tilskudsmidler. bestemmelsen er base-
                                               - 3 -
ret på betænkning nr. 1396/2001, der er afgivet af justitsministeriets udvalg om økonomisk
kriminalitet og datakriminalitet. i betænkningen hedder det bl.a. (s. 54):
       ”omvendt skal midlerne være nationale, også når nationale myndigheder er direkte for-
       midlere. mere overordnet kan dette udtrykkes ved, at der skal være tale om midler, der
       figurerer på statslige, amtskommunale eller kommunale budgetter. hvis en national
       myndighed f.eks. yder bistand til fordeling af en privat gave til lokale foreninger, vil så-
       danne midler ikke være omfattet, idet ydelsen ikke stammer fra en national myndig-
       hed.”
det fremgår af § 9, stk. 1, i lov om lønmodtagernes garantifond, at private arbejdsgivere, der
er registreret efter momsloven eller lov om afgift af lønsum mv., skal betale bidrag til dæk-
ning af lønmodtagernes garantifonds udgifter. finansieringsbidraget skal indbetales til ar-
bejdsmarkedets tillægspension, som forestår opkrævning og inddrivelse af finansieringsbi-
drag fra arbejdsgiverne, jf. lovens § 9, stk. 2. lønmodtagernes garantifond fastsætter størrel-
sen af finansieringsbidraget til finansiering af fondens udgifter, herunder administrationsom-
kostninger til arbejdsmarkedets tillægspension, jf. lovens § 9, stk. 5.
højesterets begrundelse og resultat
i overensstemmelse med parternes samstemmende påstande frifinder højesteret t.
                                      thi kendes for ret:
t frifindes.
statskassen skal betale sagens omkostninger for byret, landsret og højesteret.
