                             højesterets dom
                            afsagt onsdag den 9. juni 2010
sag 221/2009
(1. afdeling)
jørn astrup hansen
(advokat eskil trolle, beskikket, og advokat john korsø jensen, beskikket)
mod
tryghedsgruppen s.m.b.a.
(advokat per magid)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 20. afdeling den 25. juni 2009.
i pådømmelsen har deltaget ni dommere: torben melchior, per walsøe, asbjørn jensen, lene
pagter kristensen, niels grubbe, marianne højgaard pedersen, vibeke rønne, jens peter
christensen og henrik waaben.
påstande
appellanten, jørn astrup hansen, har gentaget sin principale påstand om opløsning af ind-
stævnte, tryghedsgruppen s.m.b.a., ved skifteretten i lyngby og sin subsidiære påstand om
udbetaling af sin andel af tryghedsgruppens egenkapital, opgjort til likvidationsværdi. som
sin mere subsidiære påstand har jørn astrup hansen gentaget sin påstand om, at trygheds-
gruppen skal anerkende, at den ikke er en selvejende institution, men et selskab med begræn-
set ansvar ejet af forsikringstagerne i overensstemmelse med de gældende vedtægter.
tryghedsgruppen har over for jørn astrup hansens principale påstand påstået stadfæstelse,
subsidiært frifindelse. over for jørn astrup hansens subsidiære påstand har tryghedsgrup-
                                               - 2 -
pen påstået stadfæstelse og over for hans mere subsidiære påstand afvisning, subsidiært fri-
findelse.
højesterets begrundelse og resultat
jørn astrup hansens principale påstand
jørn astrup hansen har principalt nedlagt påstand om, at tryghedsgruppen s.m.b.a. skal lade
sig opløse, således at egenkapitalen udbetales til medlemmerne i overensstemmelse med
vedtægterne. han har gjort gældende, at han som enkeltmedlem efter almindelige retsgrund-
sætninger som følge af tryghedsgruppens vedtægtsændringer og dispositioner kan kræve en
sådan opløsning af selskabet.
højesteret finder, at kravet angår en aktuel og konkret retstvist. jørn astrup hansen har rejst
kravet på egne vegne som en minoritetsbeføjelse, ikke på vegne af andre medlemmer, og det
forhold, at en opløsning uundgåeligt vil berøre andre medlemmer, indebærer ikke, at han skal
have bemyndigelse fra dem til sagsanlægget. højesteret finder herefter, at han har den for-
nødne retlige interesse i at få kravet prøvet, og tager ikke tryghedsgruppens påstand om af-
visning til følge. det forhold, at der endvidere skal ske prøvelse af jørn astrup hansens sub-
sidiære påstand om, at tryghedsgruppen uden opløsning af selskabet skal udbetale ham en
andel af egenkapitalen opgjort til likvidationsværdi, kan i det foreliggende tilfælde heller ikke
føre til afvisning af hans principale påstand.
jørn astrup hansen har til støtte for sin principale påstand anført, at hans forudsætninger for
at forblive medlem af tryghedsgruppen er bristet, og at han som følge heraf har krav på at få
sin andel af egenkapitalen udbetalt principalt som led i opløsning af selskabet.
opløsning af selskabet vil berøre alle dets medlemmer og påvirke forsikringskoncernens virk-
somhed. disse virkninger af en opløsning for andre, som ikke har ønsket den, er ikke nødven-
dige for at varetage hensynet til jørn astrup hansen, da en imødekommelse af hans krav om
at få udbetalt en andel af egenkapitalen i givet fald kan ske uden opløsning. højesteret finder,
at der ikke efter almindelige retsgrundsætninger er grundlag for at fastslå en så vidtgående
retsfølge af jørn astrup hansens eventuelle bristede forudsætninger for deltagelse i selskabet,
som en opløsning ville være, og frifinder herefter allerede af denne grund tryghedsgruppen
for hans principale påstand.
                                               - 3 -
jørn astrup hansens subsidiære påstand
jørn astrup hansen har til støtte for sin subsidiære påstand anført, at hans forudsætninger for
fortsat at være andelshaver i tryghedsgruppen er bristet som følge af de vedtægtsændringer,
som repræsentantskabet – uden at høre medlemmerne – har gennemført efter 1991, samt som
følge af børsnoteringen og salget af 40 % af tryghedsgruppens aktier i tryg-vesta a/s i
2005. jørn astrup hansen har henvist til, at det har påhvilet repræsentantskabet at varetage
selskabsejernes, dvs. tryghedsgruppens medlemmers, økonomiske interesser, herunder i lave
præmier, hvilket ikke er sket. han mener derfor, at han på andelsretligt grundlag har ret til at
udtræde af selskabet og få udbetalt sin forholdsmæssige andel af selskabets egenkapital.
det fremgår af sagen, at jørn astrup hansens stilling som medlem i det tidligere gensidige
forsikringsselskab, nu tryghedsgruppen s.m.b.a., ikke var baseret på indskud eller anden lig-
nende ydelse, men alene på normal forsikringstegning og præmiebetaling. tryghedsgruppens
vedtægter har siden 1991 bestemt, at medlemmerne ikke hæfter for selskabets forpligtelser, at
et medlem ved udtræden ikke har krav på nogen del af selskabets formue, og at selskabets
formue og indtægter kun kan udbetales til medlemmerne ved opløsning af selskabet uden for
fusion. medlemmer er de til enhver tid værende forsikringstagere i nærmere angivne forsik-
ringsselskaber, og de indtræder således som medlem alene ved at tegne forsikring og udtræder
uden krav på formueandel, når forsikringsforholdet ophører, uanset hvem af parterne der
bringer det til ophør og uanset årsagen hertil.
det er ubestridt, at alle vedtægtsændringerne efter 1991 er besluttet af tryghedsgruppens re-
præsentantskab efter vedtægternes regler herom, og at børsnoteringen og aktiesalget i 2005
blev besluttet af repræsentantskabet som det kompetente organ og i overensstemmelse med
vedtægterne.
børsnoteringen og aktiesalget blev gennemført for at tiltrække ny kapital og af hensyn til risi-
kospredning. behovet for at tiltrække ny kapital var forudset allerede i vedtægterne fra 1991,
der i § 2, stk. 3, indeholdt hjemmel til ved udvidelse af aktiekapitalen at optage andre som
aktionærer i tryg holding a/s. muligheden for at få andre end forsikringstagere som delta-
gere i forsikringsvirksomheden var tillige forudset i 1991-vedtægternes § 2, stk. 2, om fusion.
denne mulighed blev i de følgende år benyttet flere gange.
                                               - 4 -
de ændringer, der er foretaget i tryghedsgruppens vedtægter efter 1991, har bl.a. skabt mu-
lighed for at foretage investering som led i almindelig formuepleje og for at yde støtte til sam-
fundsgavnlig virksomhed.
henset til den særlige karakter af tryghedsgruppen, herunder medlemmernes begrænsede
rettigheder og forpligtelser, finder højesteret, at de vedtægtsændringer, som er foretaget efter
1991, og de dispositioner, som jørn astrup hansen har inddraget under sagen, ikke har ført
til, at hans stilling som forsikringstager og medlem kan anses for væsentligt ændret. der er
således ikke sket en tilsidesættelse af en retsbeskyttet forventning hos jørn astrup hansen, og
allerede derfor tiltræder højesteret, at tryghedsgruppen er frifundet for hans subsidiære på-
stand.
højesteret har dermed ikke anledning til at tage stilling til sagens andre spørgsmål, herunder
om jørn astrup hansens eventuelle krav mod tryghedsgruppen er bortfaldet som følge af
passivitet eller forældelse.
jørn astrup hansens mere subsidiære påstand
højesteret finder, at påstanden – som anført af landsretten – har karakter af anbringender til
støtte for jørn astrup hansens øvrige påstande. det bemærkes i øvrigt, at påstanden ikke
dækker over en reel retstvist og ikke vil påvirke parternes retsstilling.
højesteret afviser derfor jørn astrup hansens mere subsidiære påstand.
sagsomkostninger
det er oplyst, at tryghedsgruppens advokater for højesteret har anvendt ca. 1.300 advokat-
timer.
parterne er enige om, at tryghedsgruppens økonomiske interesse i sagen for højesteret kan
opgøres til ca. 25,5 mia. kr. højesteret finder, at sagsomkostningerne i en sag om så store
værdier må fastsættes skønsmæssigt efter en vurdering af, hvad der kan anses for rimeligt
også under hensyn til sagens omfang og karakter. der skal endvidere tages hensyn til både
arbejdets omfang og det ansvar, der er forbundet med sagens førelse.
                                             - 5 -
på denne baggrund fastsætter højesteret sagsomkostningerne til tryghedsgruppen for begge
retter til 8 mio. kr.
                                    thi kendes for ret:
tryghedsgruppen s.m.b.a. frifindes for jørn astrup hansens principale og subsidiære på-
stande.
jørn astrup hansens mere subsidiære påstand afvises.
i sagsomkostninger for landsret og højesteret skal jørn astrup hansen (retshjælpsforsikrin-
gen), subsidiært statskassen, inden 14 dage efter denne højesteretsdoms afsigelse betale 8
mio. kr. til tryghedsgruppen s.m.b.a. beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.
