dom
afsagt den 18. juli 2014 i sag nr. bs 10a-3969/2013:
banedanmark
amerika plads 15
2100 københavn ø
mod
vallensbæk kommune
vallensbæk stationstorv 100
2665 vallensbæk strand
sagens baggrund og parternes påstande
sagen, der er anlagt den 4. december 2013, drejer sig om, hvem der skal betale for renovering
af 2 sporbærende broer.
sagsøgeren, banedanmark, har påstået, at vallensbæk kommune til banedanmark skal betale
9.898.117 kr. med tillæg af procesrente af 8 mio. kr. fra den 4. december 2013 og af
1.898.117 kr. fra den 14. maj 2014 til betaling sker.
kravet er fremkommet således:
aarsleff rail                                               8.775.766 kr.
bravida                                                         85.500 kr.
bdk personaleudgifter                                         436.558 kr.
bdk ressourcepersoner                                         108.055 kr.
eksterne rådgivere                                            492.238 kr.
i alt                                                       9.898.117 kr.
sagsøgte, vallensbæk kommune, har påstået frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling
af et efter rettens skøn fastsat mindre beløb.
oplysningerne i sagen
sagen omhandler 2 jernbanebroer i beton, registreret som bro nr. 14742.01 (sydbroen) og
14742.02 (nordbroen). broerne, der hver bærer et jernbanespor, krydser parallelt
strandesplanaden (tidligere avedørevej) i vallensbæk kommune. broerne blev opført i 1969-
1970 og renoveret i 2013.
etablering af broerne
i 1947 blev der af egnsplankontoret (teknisk kontor for udvalget til planlægning af
københavnsegnen) lavet en plan for københavns udvikling, femfingerplanen, hvorefter byen
skulle vokse i 5 retninger med en s-bane i midten af hver finger.
af brev af 12. februar 1965 fra planlægningsudvalget for køge bugt-området til ministeren
for offentlige arbejder (ekstrakten side 40-42) fremgår blandt andet, at folketinget den 17. maj
1961 vedtog lov om anlæg af 3 sbaneanlæg i københavns-egnen, herunder en 1. etape af
køge bugt- s-banen fra dybbølsbro station til vallensbæk. alle 3 baner forventedes
gennemført i løbet af 7-8 år.
folketinget vedtog ligeledes den 17. maj 1961 lov om planlægning af køge bugt-området,
idet man under hensyn til de forestående store statslige investeringer i s-baneanlæg og
                                               - 2 -
motorveje ville opnå, at udbygningen af området skete efter en samlet plan og i et forholdsvis
hurtigt tempo.
det i henhold til loven nedsatte planlægningsudvalg havde primært til opgave et tilvejebringe
en samlet dispositionsplan for de 8 kommuners udbygning.
udvalget opfordrede under henvisning til den kraftige vækst i området ministeren til at
prioriere køge bugt-området, således at investeringerne i køge bugt-banen blev fremmet i
overensstemmelse med øvrige planlægningsmyndigheders bestræbelser.
der var et politisk pres fra planlægningsudvalet og kommunerne. i slutningen af 60erne var
ekspropriationskommissionen klar til at træffe afgørelser om broer og viadukter i tilknytning
til s-banen.
af brev af 13. januar 1969 fra vallensbæk kommune til ministeriet for offentlige arbejder
(ekstrakten side 71) fremgår følgende:
       "(...)
        med skrivelse af 3/1-1969 (...) har generaldirektoratet fremsendt en plan nr. 1/13.114 af
       20/12 1968, som ønskes lagt til grund for besigtigelsesforretningen den 21. januar d. å.
       af denne plan fremgår, at den planlagte underføring for avedørevej er trukket ud af
       planen og dermed formentlig også af selve besigtigelsesforretningen.
       for kommunen er det en overraskelse, at underføringen nu ikke ønskes medtaget i
       forretningen, og man skal derfor tillade sig at henvise til den af planlægningsudvalget
       for køge bugt-området udarbejdede dispositionsplan, hvoraf det klart fremgår, at
       avedørevej skal udføres som 4-sporet fordelingsvej, der umiddelbart vest for
       kommunegrænsen mod brøndbyerne passerer under den planlagte s-bane. i en
       skrivelse af 28/8-68 har boligministeriet pålagt de enkelte kommuner, jvf. § 2, stk. 1,
       pkt. 3, i køge-bugt loven, at følge den tiltrådte dispositionsplan, og man skal således
       herved anmode generaldirektoratet for statsbanerne om, at nævnte underføring for
       avedørevej igen må blive optaget på den tidligere nævnte besigtigelsesplan og
       medtaget i den den 21/1 då. berammede besigtigelsesforretning.
       (...)"
den nævnte plan er fremlagt som bilag 40 og betegnes under nærværende sag som den
"officielle" plan.
af brev af 14. januar 1969 fra planlægningsudvalget til kommisarius ved statens
ekspropriationer på øerne (ekstrakten side 73) fremgår blandt andet, at daværende borgmester
for vallensbæk kommune, poul hansen, på et møde i planlægningsudvalget den 11.
december 1968, rejste spørgsmålet om udgiftsfordelingen mellem stat og kommune ved
etableringen af en række viadukter i forbindelse med anlægget af køge bugt-banen.
det fremgik af drøftelserne, at en række veje i området under planlægningsarbejdet er udlagt i
større bredde end forudsat, da man i sin tid indledte ekspropriationerne til baneanlægget. der
har været besigtigelsesforretninger i nogle af de berørte kommuner, hvor der er truffet
afgørelse om, at de forøgede udgifter, der er en følge af udvidelsen af viadukterne, skal
udredes af baneanlægget med 1/4, mens 3/4 af udgiftsforøgelsen skal afholdes af
vedkommende kommune.
der blev på mødet af flere af kommunerne med henvisning til de pågældende
udviklingskommuners i forvejen anstrengte økonomi anført, at det ville være ønskeligt, at en
større del af udgifterne til den nødvendige udvidelse af viadukterne på baneanlægget blev
pålignet statsbanerne.
planlægningsudvalget henstillede på denne baggrund til, at spørgsmålet om udgiftsfordeling
ved udvidelsen af de omhandlede viadukter måtte blive taget op til fornyet overvejelse i
forbindelse med de kommende besigtigelsesforretninger.
                                                 - 3 -
med brev af 15. januar 1969 fra statsbanerne til borgmester poul hansen (ekstraken side 74-
75) fulgte "den officielle" plan nr. 1/13.114, (bilag 40), hvor avedørevej ikke var underført,
og plan nr. 1/13.112, (bilag 41), med underføring af avedørevej i 4 spor, herudover var tillige
fremlagt plan 1/ 13.115, hvor avedørevej var underført som en 2-spors lokalvej. anlægs-
udgifter til bro efter den sidste plan var anslået til 900.000 kr., hvoraf 200.000 kr. skulle
financiere løftning af banedæmningen.
af brevet fremgik blandt andet følgende:
      "(...)
      med hensyn til avedørevej kan yderligere oplyses, at der vil være mulighed for -
      dersom det måtte være ønskeligt - at udskyde broanlægget under banen til udførelse på
      et senere tidspunkt, såfremt der i forbindelse med de umiddelbart forestående
      anlægsarbejder for banen foretages den nødvendige løftning af banedæmningen
      omkring brostedet. udgifterne vedrørende avedørevej kan herved i første omgang
      reduceres til 300.000 kr. hidrørende alene fra banens løftning, men til gengæld vil
      udgifterne ved den senere tilvejebringelse af brokontstruktionen, der skal bygges under
      spor i drift, øges til 2,8 mill. kr., dersom broen skal udføres svarende til en 4-sporet vej,
      og til 1,0 mill. kr., såfremt der skal regnes med det 2-sporede lokalvejsprofil.
      (...)
      vi har netop modtaget kommunalbestyrelsens skrivelse af 13. januar 1969. (...)
      den deri udtrykte formodning om, at statsbanerne skulle være indstillet på ikke at drøfte
      spørgsmålet om avedørevej ved forretningen den 21. ds., må antages at hidrøre fra den
      sædvanlige procedure, som er fulgt ved den officielle udsendelse af besigtigelsesplanen.
      jeg håber, at de med nærværende redegørelse er beroliget og vil gerne til slut udtrykke
      håbet om, at vi den 21. kan nå frem til en sådan afklaring af problemerne, der kan
      tilfredsstille såvel kommunen som statsbanerne.
      (...)
af udskrift af forhandlingsprotokollen fra den 21. januar 1969 (ekstrakten side 76-77)
fremgår blandt andet:
      "(...)
      til stede var (...).
      de delegerede for vallensbæk kommune tiltrådte kommissionen. endvidere mødte
      borgmester poul hansen og stadsingeniør jeppsen.
      (...)
      kommissarius fremlagde skrivelse af 3. januar 1969 fra generaldirektoratet for
      statsbanerne tillige med den dermed fulgte plan, nr. 1/ 13114 visende forslag til
      udformning af baneanlægget på strækningen gennem vallensbæk kommune.
      kommissionen besigtigede forholdene i marken, hvor overingeniøren forklarede, at der
      siden kommissionens seneste besigtigelse er sket sådanne ændringer i planerne for den
      kommende by- og trafikudvikling i området, at det skønnes nødvendigt og ønskeligt at
      foretage revision af de vedtagne planer for baneanlægget m.v., idet dog banens
      linieføring i området vil være uændret.
      st. 136-137. avedøvrevej
      overingeniøren oplyste, at der af vallensbæk kommune er fremsat ønske om, at der
      tilvejebringes mulighed for at føre en planlagt vejforbindelse avedørevej, mellem
      vallensbæk- og brøndby strand-området, under banen. statsbanerne har intet at
      indvende herimod, men må holde for, at de udgifter, som herved påføres baneanlægget,
      samt udgifter til vejunderføringens fremtidige vedligeholdelse og renholdelse m.v. er
      statsbanerne uvedkommende.
      overingeniøren fremlagde plan 1/13.112 med forslag til etablering af en 36 m
      vejunderføring med 4 fag og en fri højde over kørebanerne på 4,20 m, hvilket anlæg vil
                                               - 4 -
      kunne tilfredsstille kommunens ønsker. udgifterne ved tilvejebringelse af et sådant
      underføringsanlæg er anslået til ca. 2,2 mill. kr., hvoraf de ca. 200.000 kr. skyldes en
      nødvendig løftning af banedæmningen.
      borgmester poul hansen bemærkede, at kommunen kunne tiltræde projektet, idet
      vejanlægget er forudsat i den af køgebugtudvalget udarbedede dispositionsplan, som
      kommunen anser sig for forpligtet til at følge.
      det er kommunens opfattelse, at underføringen under alle omstændigheder er påkrævet.
      kommissionen vedtog, at den foreslåede 36 m. underføring bringes til udførelse,
      såfremt vallensbæk kommune inden den 1. marts i år meddeler generaldirektoratet, at
      kommunen ønsker underføringen udført uden udgift for statsbanerne.
      (...)"
af forhandlingsprotokollen fremgår andre eksempler på finansiering af underføringer,
herunder f.eks.:
      "(...)
      st. 140-141 torvevej.
      ved besigtigelsesforretningen den 21. december 1951 bestemte kommisionen, at der
      tilvejebringes et 5,65 x 10,5 x 5,65 m underføringsanlæg med en fri højde på 4,25 m
      over kørebanen for den private fællesvej hyttebakkevej.
      overingeniøren oplyste, at kommunen nu forudsætter nævnte vej nedlagt og erstattet af
      en ny offentlig vej, torvevej, som føres under banen i dennes st. 140,00 i et 4-fags
      broanlæg med en samlet bredde af 38,0 m og med en fri højde over kørebanerne på 4,40
      m. statsbanerne har intet at indvende mod en udformning af anlægget som forudsat af
      komunen, men finder det rimeligt, at kommunen yder et tilskud til de dermed forbundne
      merudgifter i forhold til det hidtil vedtagne underføringsanlæg for hyttebakkevej efter
      samme retningslinie, som af kommissionen er fulgt ved de supplerende
      besigtigelsesforretninger i hvidovre, glostrup og brøndbyernes kommuner.
      (...)
       i overensstemmelse med denne praksis vedtog kommissionen, at statsbanerne udreder
      1/4 af ovennævnte merudgifter.
      (...)"
af brev af 27. marts 1969 fra vallensbæk kommune til ministeriet for offentlige arbejder
(ekstraktan side 79) fremgår blandt andet.
      "(...)
      i tilslutning hertil skal man på vallensbæk kommunes vegne anmode om, at
      underføringsanlægget for avedørevej må blive bragt til udførelse samtidig med det
      øvrige baneanlæg og efter de ved forretningen fastsatte bestemmelser.
      som fremført ved forretningen kan kommunen med begrundelse i den lovmæssigt
      vedtagne køge bugt-plan principielt ikke anerkende den pålagte betalingspligt, og man
      vil derfor forsøge at videreføre sagen ad politisk vej.
      (...)"
af brev af 30. april 1969 (ekstrakten side 82) fra generaldirektoratet til vallensbæk
kommune fremgår blandt andet følgende:
      "(...)
      efter modtagelsen af kommunalbestyrelsens ovennævnte skrivelse, hvori anmodes om,
      at avedørevejs underføring under køgebugtbanen bringes til udførelse samtidig med de
      øvrige baneanlæg og i overensstemmelse med de af ekspropriationskommissionen ved
      forretningen den 21. januar 1969 fastsatte bestemmelser, skal man herved meddele, at
      statsbanerne vil lade det omhandlede anlæg udføre som ønsket af kommunen.
      anlægget påregnes igangsat ca. 1. august 1969 og afsluttet ca. 1. april 1970, idet man
      herved har forudsat, at der af kommunen er tilvejebragt de fornødne midler til dækning
                                                   - 5 -
       af anlægsudgifterne, der som oplyst ved førnævnte kommissionsforretning er anslået til
       ca. 2,2 mill. kr. opkrævning af samtlige de med anlægget forbundne udgifter vil efter
       fuldførelsen blive tilsendt kommunen.
       (...)"
af protokol for afleveringsforretning den 27. juli 1970 (ekstrakten side 8486) fremgår, at
stadsingeniør o. jeppesen var mødt for vallensbæk kommune, herudover var der
repræsentanter for entreprenøren og statsbanerne.
der var enighed om, at entreprisearbejdet var så vidt fremskredet, at aflevering kunne finde
sted, der var dog fortsat flere udeståender herunder:
       "(...)
       2) (...)
      a) oprensning af afvandingsanlæg, regulering af dæksler m.v.,
       b) færdiggørelse af isoleringsarbejder, herunder fuger langs dæksten,
       c) overfladebehandling af beton,
       d) færdigopsætning af rækværker og maling af disse samt epoxylak pådæksten ved
           sceptre,
       e) anbringelse af årstal,
       f) færdiggørelse af planeringsarbejder under broanlæg,
       g) retablering af arbejdsplads og diverse færdiggørelsesarbejder.manglerne, for hvilke
           der tilbageholdes 25.000,- kr., skal være afhjulpet inden den 1. september 1970, (....).
       5) at statsbanerne fra dags dato overtager den almindelige vedligeholdelse af anlægget,
       (...)
       10)       at der - jfr. det ved besigtigelsesforretningen den 21. januar 1969 vedtagne -
       gælder følgende vedr. den fremtidige vedligeholdelse, renholdelse m.v. af det udførte
       anlæg, jfr. dog pkt. 2.
       statsbanerne udfører fra dags dato den fremtidige vedligeholdelse af selve broen incl.
       afvandingsanlæg indtil hovedkloak i vejen. udgifterne herved afholdes indtil videre på
       statsbanernes udgiftskonto vedr. broanlægget. ved opgørelsen af denne konto holdes
       udgifterne til vedligeholdelse for sig, idet kommunen ikke mener, at udgiften til
       brovedligeholdelsen påhviler denne før banens ibrugtagning. (...) vedligeholdelse,
       renholdelse, snerydning, grusning i glat føre m.v. og belysning af kørebaner, gangstier
       og cykelstier gennem underføringen samt vedligeholdelse og renholdelse af
       afvandingsanlæg og ledninger af enhver art vedr. det kommende vejanlæg påhviler
       vallensbæk kommuner (...)
       11)       forinden garantiperiodens udløb foretages garantieftersyn af arbejdet.
       (...)"
vallensbæk kommune har efterfølgende betalt broens anlægsudgifter.
af protokol for garantieftersyn afholdt den 29. juli 1971 (ekstrakten side 8889) fremgår at
stadsingeniør o. jeppesen var mødt for vallensbæk kommune, herudover var der
repræsentanter for entreprenøren og for statsbanerne.
det fremgår endvidere, at de ved afleveringsforretningen den 27. juli 1970 forefundne
mangler er afhjulpet.
herudover blev påpeget følgende:
       "(...)
       2) at der i garantiperioden er fremkommet følgende, endnu ikke afhjulpne mangler:
      a)         fugemasse i vestlige endepille er fjernet ved vold. repareres af ent-rerprenøren
       for statsbanernes regning
      b)         misfarvning af brofacader holdes under observation i to år fra dagsdato,
       hvorefter eventuelle rester skal fjernes. spørgsmålet om filsning af facader for fjernelse
       af småfordybninger efter luftblærer tages op i forbindelse hermed.
                                               - 6 -
       c)       ujævnheder og rester af polystyrol i underside af brodæk ved ende-piller
       behandles, således at der fremkommer en jævn flade. grater i faskanter i dækkets
       underside fjernes.
       d)       rustafsætninger på søjler fra nedløbet vand søges fjernet. det un-dersøges om
       vandet skyldes utætheder i nedløb eller smeltet sne. ved eventuel fejl i afløb skal disse
       rettes. (der foretages observationer under regnskyl).
       e)       rækværksfuger retableres, hvor en etableret fuge ikke længere er tilstede.
       årsagen undersøges.
       (...)"
generalsynsrapporter udarbejdet af statsbanerne
statsbanerne/banedanmark har løbende foretaget interne syn på broerne med dokumentation i
form af fotos. nedennævnte punkter er blevet vurderet ud fra en skala på 0-5, hvor 0 svarer til
"ny og fejlfri" og 5 svarer til "en bro uden normal brofunktion".
    understøtninger
    fløje
    lejer og andre detaljer
    bærende overbygning
    autoværn, rækværker
    belægninger/banelegeme
    fuger
    skråninger
    hovedindtryk
    fugtisolering fra 1989
    kantbjælker fra 1989
    underført passage fra 1989
    når en skade eller forværring af en ældre skade er konstateret, er angivet foreløbigt forslag
til udbedring, hvor der veksles mellem tre udsagn: "ign.", "udb." og "obs."
der er enighed om, at "obs."betyder, at skaden er under observation og at "udb." betyder, at
skaden skal udbedres. "ign." kan betyde, at skaden skal ignoreres eller at ingenting foretages.
alkali kisel reaktioner, (akr), er en fysisk-kemisk reaktion i beton, der opstår mellem
cement indeholdende alkali, grus/sand indeholdende kisel og vand. hvis der er mere end en
kritisk mængde kisel, alkali eller vand til stede, vil reaktionen gå i gang. hvis en eksisterende
beton indeholder kritiske mængder af alkali og kisel, kan yderligere udvikling afbrydes ved at
forhindre indtrængen af vand.
betonkonstruktioner skærmes mod vandindtrængning ved at opadvendte flader anlægges med
fald til afløbssystemer. herudover påføres fugtisolering bestående af bitumenplader, svarende
til kraftigt tagpap. fugtisoleringen beskyttes mod skærver og maskiner til sporvedligeholdelse
ved udlægning af et lag beskyttelsesbeton. fugtisoleringen er derfor skjult. visse
asfaltprodukter vil fortsat være flydende efter påklæbning. om vinteren kan det være
sejtflydende som honning. om sommeren kan det være tyndtflydende som sirup. når sådanne
to asfaltprodukter ikke kan forenes og hærde vil de med tiden flyde til afløbssystemet, der
således vil blive stoppet og lukket. afløbssystemet vil blive issprængt i frostvejr og der vil
opstå utæthed mod betonen, hvor vandet i tøperioder vil få adgang til betonen. hvis
koncentrationen af alkali og kisel i betonen er kritisk, vil vandet kunne starte processen. tegn
på akr kan være fintmaskede net- og langsgående revner. stalaktitter, (drypsten), opstår,
hvor vand drypper gennem meget lang tid.
oversigt over generaleftersyn (ekstrakten side 370 med korrektioner).
              nordbro (udgående spor)             sydbro (indgående spor)
                                              - 7 -
                  (14742.02)                           (14742.01)
ge år       1             7             8               1           7              8
            hele          bærende       fugtisolering hele          bærende        fugtisolering
            bygværke overbygnin                         bygværke    overbygnin
            t             g                             t           g
            tk/udv/       tk/udv/ udf tk/udv/ udf       tk/udv/     tk/udv/ udf tk/udv/ udf
            udf                                         udf
1984        2             2             ikke bedømt     3           3              ikke bedømt
(ekstrakt
en
90106).
1989        2/b/25        2/b/10        3/b/0           1/b/50      1/b/25         ikke bedømt
(ekstrakt
en
107127)
1993        3/b/10        3/b/10        4/-/0           2/b/25      2/b/25         0/b/25
(ekstrakt
en
128136)
1998        3             2/b/10        4/-/0           3/b/25      3/b/25         3/b/25
ekstrakten
(137156)
2006        2             2             ikke bedømt     2           3              ikke bedømt
ekstrakten
(175192)
2011        3             3             1               3           3              3
ekstrakten
(157174)
note:
tk: tilstandskarakter
udv: udviklingskurve (skønnet) a- aftagende b- normal c-accelererende udf:
udførelsestidspunkt (skønnet teknisk/økonomisk optimalt)
af rapport om generaleftersyn af 21. september 1984 (ekstrakten side 90106) fremgår, at
sydbroen får karakteren 3 og nordbroen får karakteren 2.
i skadesregistreringen er oplistet 27 punkter, der primært beskriver større og mindre
revnedannelser, bindetrådsrustpletter, afskaldning, hvide udfældninger og drypsten, hvoraf
nævnes de første 9 punkter:
placering                     beskrivelse af skade          foreslået udbedr.
1) kantbj. s ss m (n-bro)     en mellemfin, skrå revne      ign
                                               - 8 -
2) elastiske fuger ø/v          slipper                       udb.
3) bropla. (s-bro)              vandnedsivning gennem
                                støbeskel     udb.
4) bropla. (s-bro)              oppresset bitumen             obs.
5) bropla. (s-bro)              a)            få fine langsgående revner
                                obs.
                                b)            mange våde,
                                hvideskorpede udfældn. udb.
6) bropla. (n-bro)              hvid skorpet udfældn.         ign.
7) elastiske fuger              slipper                       udb.
8) bropla. (n-bro)              finmaskede netrevner          obs.
9) bropla. (s-bro)                       -do-                 -do-
af rapport om generaleftersyn den 19. juni 1989 vedr. bro nr. 14742.01 (ekstrakten side 107-
116) fremgår, at broen baseret på karaktererne 0 og 1, samlet får karakteren 1. broens
restlevetid vurderes til 50 år. det skønnes endvidere, at der skal fremskrives en udgift på 8,4
mio. kr. der konstateres hvide udfældninger og finmaskede revner, som henholdsvis skal
håndteres med vedligeholdelse og observation.
af rapport om generaleftersyn den 13. juli 1989 vedr. bro nr. 14742.02 (ekstrakten side 117-
127) fremgår, at broen baseret på karaktererne 0-3, samlet får karakteren 2. broens restlevetid
vurderes til 25 år. det skønnes endvidere, at der skal fremskrives en udgift på 8,8 mio. kr.
samt 3.1 mio. kr. til bekæmpelse af fugt. der konstateres mange hvide og skorpede
udfældninger, samt mange hvide drypsten og oppresset bitumen, hvorfor broen på disse
punkter skal vedligeholdes.
4. februar 1991           generealeftersynsrapport er ikke fremlagt.
                          generaleftersyn, (ekstrakten side128-
16. juli 1993             136).
12. august 1997/17. september 1998,        generaleftersyn, (ekstrakten side 139-156).
af rapport om generaleftersyn den 30. oktober 2006 (ekstrakten side 175 -192) fremgår for så
vidt angår den sydlige bro, at hele bygværket får karakteren 2. herudover konstateres blandt
andet:
5. mellemunderstøtninger - ø-mu: lodrette grove revner og fugtige netrevner ved terræn.
enkelt afskalning med fritlagt bøjlearmering, der specifikt får karakteren 2.
7. bærende overbygning - mange fugtige netrevner og hvide udfældninger stedvis stalaktitter.
mange rustpletter fra bindetråd. fugeslip ml. broplade og eu. der specifikt får karakteren 3.
særeftersyn. pris 100.000 kr.
for så vidt angår den nordlige bro, får hele bygværket karakteren 2. herudover konstateres
blandt andet:
7. bærende overbygning - us: mange revner med udfældninger i broens længderetning.
ved endefuger ses fugtige netrevner på bropladens kanter, 10. autoværn/rækværk-
malingsafskalning og stedvise rustpletter og 12 dilatationsfuger - endefuger har fugeslip,
der alle har fået karakteren 2.
af rapport om generaleftersyn den 13. september 2011 (ekstrakten side 157174) fremgår
blandt andet vedr. den sydlige bro, at hele bygværket får karakteren 3. der er blandt andet
kontateret:
4. endeunderstøtninger- enkelte afskalninger med fritlagt armering. enkeltelodrette revner.
    ældede fuger.
5. mellemunderstøtninger- lodrette grove revner og fugtige netrevner vedterræn. enkelt
    afskalning med fritlagt bøjlearmering.
6. lejer- rust udfældninger ved søjle top.
                                              - 9 -
7. bærende overbygning - mange fugtige netrevner og hvide udfældningerakr? - stedvis
    stalaktitter. karakteren 3. mange rustpletter fra bindetråd.
fugeslip ml. broplade og eu. reparation i 2013, forventet pris 1.560.000 kr.
8. fugtisolering- nedbrudt fugtisolering/inkompatil bitumen. karakteren 3.
reparation i 2013, forventet pris 12.922.000 kr.
9. kantbjælker- enkelte afskalninger, forvitret.
10. autoværn, rækværk- malingsafskalning og rustpletter. reparation i2013, pris 292.500 kr.
11. brobelægning- skærver
12. dilatationsfuger- endefuger slipper. reparation i 2013, pris 15.600 kr.
for så vidt angår den nordlige bro, fremgår blandt andet, at hele bygværket får karakteren 3.
der er blandt andet konstateret:
7. bærende overbygning - mange revner med udfældninger i broens længderetning. ved
   endefuger ses fugtige netrevner på bropladens kanter. særeftersyn, betonprøve og
   bæreevnevurdering.
8. fugtisolering. særeftersyn.
banedanmark har oplyst, at der ikke er foretaget vedligeholdelse af broerne før i 2013.
ny kontakt mellem parterne
der er enighed om, at der ikke har været kontakt mellem parterne vedrørende broerne i
perioden fra garantisynet i 1971 til 2007. vallensbæk kommune har ikke modtaget
underretning om generaleftersynsrapporterne.
den 17. juli 2007 modtog "staionsdrift bestilling" en mail fra en pendler, vedrørende fejl i
broen over strandesplanaden i vallensbæk (ekstrakten side 197) hvoraf fremgår følgende:
       "jeg mener at have gjort opmærksom på det tidligere, men ellers kommer det her:
       broen der bærer det højre spor mod københavn har nogle lysstofamaturer, der ikke
       virker, så man går i mørke under broerne.
       men det ene er helt i stykker og der kommer vand ud af amaturet, som både er smadret
       og rustent. nedenfor amaturet er der ligefrem begyndt at blive opbygget en
       stalakit/stalamit, jeg kan ikke huske, hvad der er oppe eller nede.
       jeg vedhæfter 3 fotos, så kan i jo sende dem videre til bane danmark, hvis det er deres
       arbejde at vedligeholde broerne, noget kunne jo tyde på, at der er hul igennem
       betonnen.
       (...)"
banedanmark videresendte den 18. juli 2007 mailen til teknisk drift, vallensbæk kommune
med følgende tekst:
       "(...)
       nærværende mail videresendes til kommunen, idet de 2 broer ejes af vallensbæk
       kommune - jvf afleveringsprotokol af 27.07.1970 og besigtigelsesforretning den 21.
       januar 1969.
       heraf fremgår at brokonstruktionerne vedligeholdes af banedanmark
       (daværende dsb) på kommunens bekostning og at kommunen selv vedligeholder og
       bekoster bl.a. belysning.
       ifølge vore generaleftersyn er der ganske rigtigt gennemsivninger og der skal
       formentlig om få år genenmføres et større vedligeholdelsesarbejde. der bør udarbejdes
       en handlingsplan med tilhørende tidsplan for dette.
       mht. den manglende belysning bør det overvejes om det er hensigtsmæssigt/muligt at
       retablere belysningen i de eksisterende amaturer eller om der evt. skal etableres en
       midlertidig belysning.
                                              - 10 -
       (...)"
af brev af 27. maj 2009 fra banedanmark til vallensbæk kommune (ekstrakten side 200-
201) hvorefter banedanmark er ved at gennemgå ejerskabet af alle broer, der krydser banen,
fremgår blandt andet følgende:
"(...)
broejer er den instans, der har det juridiske ejerskab af broen og det økonomiske ansvar for
broens vedligeholdelse.
brobestyrer/forvalter er den instans, som har det tekniske og forvaltningsmæssige ansvar for
broens funktion og vedligeholdelse, herunder bæreevneansvaret.
(...)
såfremt banedanmark ikke modtager kommentar fra kommunen inden 1 måned fra dato, vil
banedanmark gå ud fra, at kommunen ikke har bemærkninger til de anførte oplysninger om
ejerskab og forvaltningspligt.
til orientering kan det endvidere oplyses, at banedanmark i forbindelse med trafikaftalen
2007-2014 planlægger at forny og renovere en del af broerne.
der bliver særskilt taget kontakt vedrørende dette.
(...)"
af den vedhæftede oversigt over banebroer i vallensbæk kommune, (ekstrakten side 202
som er et uddrag af banedanmarks samlede bygværksfortegnelse ekstrakten side 349)
fremgår med hensyn til bro nr. 14742.01 og 02:
"(...)
banedanmark foranst og bek vedlh af bro mod refusion af udgift fra kommunen.
vejmyndighed foranst og bek vejens vedlh. se afleveringsprotokol af 27. juli 1970. (...)"
det fremgår videre af fortegnelsen (ekstrakten side 342 ff), at banedanmark i mange tilfælde
foranstalter vedligeholdelse på vejmyndighedens bekostning, modsat f.eks. bro nord over
hundige centervej, hvor banedanmark har påtaget sig at forestå vedligeholdelse af bro
inklusiv fugtisolering og rækværk/autoværn. hvorimod vejmyndigheden foranstalter og
forestår vejens vedligeholdelse inklusiv afvanding m.v.
af undersøgelse af brodæk mht. akr, der foranlediget af banedanmark er udarbejdet af
rambøll i december 2009 (ekstrakten side 203 ff) fremgår, at der er udtaget borekerne af
brooverfladen 6 steder.
det konkluderes, at store dele af betonen i de to tvillingebror er betydeligt revneskadede pga.
skadelige akr. værst står det til med sydbroen, hvor et sted mellem 70 og 90 % af
brodækkets underside er gennemsat med revner. på nordbroen er det kun ca. 20-30 % af
brodækket, der synes at være revneskadet. akr er primært igangsat af en betydelig
fugtbelastning af betonen, hvilket bl.a. kan konstateres i forbindelse med
borekerneundersøgelsen. det formodes, at den noget uventede og store fugtbelastning er
fremkommet ved, at dele af afløbssystemet i brodækket er tilstoppet, sandsynligvis pga
inkompatibelt bitumen fra fugtisoleringen.
erfaringsmæsigt har akr-skadede betonkonstruktioner en relativ høj bæreevne, forudsat at
de er "godt armerede", hvormed menes at de akr-skadede områder er omgivet af et
sammenhængende armeringsnet bestående af bøjler og langsgående armering. de to
tvillingebroer er imidlertid ikke armeret på denne måde, idet bøjlearmeringen ikke er
sammenhængende i hjørnerne ved kantbjælkerne. det anbefales derfor at få lavet en
kontrolberegning af broernes bæreevne.
det forventes, at skadeudviklingen vil fortsætte med uformindsket hastighed, hvor betonen i
brodækkene fortsat bliver fugtbelastet i det samme omfang, således at de uskadede områder
indenfor relativt få år pga akr vil få et tilsvarende revneomfang, som man kan konstatere i
de værst skadede områder, hvor den gennemrevnede beton vil løsne sig/smuldre pga frost-tø
påvirkninger. frost i vandfyldte revner, vil åbne betonen, så den ikke længere er
                                              - 11 -
sammenhængende. der vil være risiko for at den slappe armering og forspændingskablerne
vil begynde at ruste.
af referat af møde den 17. december 2009 mellem repræsentanter for vallensbæk kommune,
rambøll og banedanmark (ekstrakten side 236-237) hvor rambølls rapport blev gennemgået,
fremgår, at man enedes om at spørge rambøll om forslag til det videre arbejde, inklusiv
tidsplan og økonomi. teknisk direktør i vallensbæk kommune gjorde opmærksom på, at man
på langt sigt (25-50 år) påtænker at nedklassificere strandesplanaden fra 4- til 2-sporet vej.
det fremgik af en gennemgang af byudviklingen i vallensbæk, at det tog 10 år fra broernes
opførsel til etablering af strandesplanaden.
rambøll udarbejdede herefter et forslag til undersøgelse i 4 faser, som dog ikke blev iværksat
(ekstrakten side 240 -244).
af brev af 21. december 2011 fra banedanmark ved torben ulrik jaller til vallensbæk
kommune (ekstrakten side 253-254) fremgår blandt andet:
      "(...)
      som det fremgår af bilag 1 ejer vallensbæk kommune begge broer og banedanmark
      forestår vedligeholdelsen af broerne. vallensbæk kommune er derfor forpligtet til at
      betale for alle arbejder forbundet med broens vedligeholdelse. på mødet var vallensbæk
      kommunes repræsentanter enige i dette.
      (...)
      broerne 14742.0.1-0.2 strandesplanaden indgår på nuværende tidspunkt i
      banedanmarks bropakke 32 som indeholder 34 broer, der alle skal renoveres i perioden
      2012-2013. banedanmark ønsker, at strandesplanaden projekteres i 2012 med udførelse
      i 2013 samtidigt med de i bropakke 32 forventede spærringer. de indledende eftersyn
      gør, at det forventes, at der skal laves følgende arbejder på broerne: omisolering,
      injicering af revner i overbygning, eventuel supplerende armering, beton renovering af
      søjler og endevægge, afløb renses, potentialudligning og maling af rækværk.
      af hensyn til tidsplanen og brugerne af s-banen ønsker banedanmark at igangsætte
      projekteringen hos grontmij a/s i begyndelsen af marts 2012 og håber derfor at indgå
      en aftale med dem omkring opstart af arbejdet. et udkast til en aftale vil blive
      udarbejdet i starten af det nye år og fremsendt.
      (...)".
med brev af 10. febraur 2012 (ekstrakten side 255) fremsender banedanmark ved torben
ulrik jaller et udkast til en samarbejdsaftale.
ved brev af 19. april 2012 fra advokat rené offersen til banedanmark (ekstrakten side 261-
265) afviser vallensbæk kommune at skulle være ejer af broerne og dermed økonomisk
ansvarlig for vedligeholdelsen.
ved brev af 30. april 2012 fra banedanmark ved torben ulrik jaller til vallensbæk
kommune (ekstrakten side 266-167) anerkendes parternes uenighed om fordelingen af
forpligtelser i forhold til broerne. det bemærkes, at der uanset disse uafklarede forhold, af
jernbanesikkerhedsmæssige årsager er behov for at igangsætte tiltag vedr. undersøgelse af
broernes tilstand.
af bæreevnevurdering udført af grontmij/carl bro (ekstraken side 268 ff) fremgår, at der
ikke er aktuelle problemer med bæreevnen.
andet
af en artikel fra ingeniøren den 11. juli 2013 (ekstrakten side 271 ff) fremgår at problemet
med akr i beton er alment udbredt, idet det allerede har ramt 600 danske broer.
af bilag f og bilag d (ekstrakten side 367) fremgår, at broerne befinder sig på matr. 100a,
vallensbæk by, der tilhører banedanmark.
renovering
                                              - 12 -
renovering af broerne indgår i banedanmarks udbudsbrev af 28. januar 2013 vedlagt
kontraktbetingelser (ekstrakten side 307 ff). det fremgår, at projektet omfatter 12 broer, der er
omfattet af bropakke 32.
overordnet er der behov for to typer renovering ved broender henholdsvis type 1 (fuge i
vederlag, broende) og type 2 (fuge i broende, os. brodæk)
forsåvidt strandesplanaden bro 14742.0.1 og -0.2 fremgår følgende punkter:
   etablering af færdselsregulerende foranstaltninger (kortere varighed)
   optagning af sporrammen og fjernelse af skærveballast
   opbrydning af beskyttelsesbeton og fjernelse af fugtisolering
   støbning af profileringslag
   udførelse af fugtisolering og beskyttelsesbeton
   etablering af dræn ved broender
   opfyldning af grus og reetablering af skærveballast
   reetablering af sporrammen
   udskiftning af alle tværgåene fuger
   betonreparationer på fløje, endevægge, us brodæk og kantbjælker
   udskiftning af skadet beton på søjler
   overfladebehandling af nederste del af søjlerne
   tv-inspektion inkl. oprensning af afløb
   jording af udstyr og installationer (forberedelse for bpu-område)
   fjernelse af enkelte sektioner af det nordlige rækværk udlægning af
   riste mellem broerne opsætning af telt.
   fjernelse og reetablering af belægning omkring søjlerne er alene nævnt under 0.2.
   af brev af 4. april 2013 fra banedanmark til aarsleff rail (ekstrakten side 365) fremgår, at
   aarsleff rail vinder licitationen.
banedanmark har i perioden 2013-2015 afsat 3,6 mia. kr. til fornyelse af jernbanen og dertil
1,3 mia. kr. i 2016 (ekstrakten side 279 -281), hvoraf 794 mio. kr. er til broer, heraf 515,8
mio. kr. alene til et projekt.
der er afgivet forklaring af torben ulrik jaller.
torben ulrik jaller har forklaret, at han er diplomingeniør indenfor bygge og anlæg fra 1997.
han blev ansat ved banedanmark i 2011 i afdelingen for anlæg og fornyelse, der forestår
projekter i hele danmark. vedligeholdelse i større omfang defineres som fornyelse. maling af
rækværk med videre varetages af afdelingen for drift og anlæg. han havde tidligere været
projektleder i et betonelementfirma. de første måneder var han assisterende projektleder. fra
august 2011 var han fuldgyldig projektleder.
foreholdt brev af 21. december 2011 fra banedanmark til vallensbæk kommune (ekstrakten
side 253), hvorefter der skulle foretages renovering på 34 broer samtidig med de i bropakke
32 forventede spærringer af togdriften. hertil har han forklaret, at banedanmark forsøger at
begrænse den periode, hvor arbejdet bliver udført. det er et stort arbejde at få identificeret,
hvilke arbejder der skal udføres og gennem dialog med trafikken få fastlagt, hvornår de
pågældende spærringer kan gennemføres. det skal skrives ind i trafikplanen 2 år, forud for
arbejdets udførelse. derfor er det hensigtsmæssigt at lave et samlet projekt. bropakke 32
dækkede hele køge bugt banen. de forsøgte at komprimere arbejdet bedst muligt.
banedanmarks mål er, at flest mulige passagerer kan køre med toget.
foreholdt brev af 30. april 2012 fra banedanmark til vallensbæk kommune (ekstrakten side
266), hvoraf fremgår, at banedanmark mener, at der er behov for at igangsætte undersøgelser
vedr. broernes tilstand, uanset parternes uenighed om ejerskabet til broerne og hvilke
forpligtelser, der påhviler henholdsvis kommunen og banedanmark. hertil forklarede vidnet,
                                             - 13 -
at der ved konstruktionen af broerne i betonen var anvendt akr reaktive materialer. det vil
sige materialer, som i kombination med alkali og kisel ved tilførsel af vand får betonen til at
udvide sig med revnedannelse til følge. der var flere broer, herunder broerne over
strandpromenaden, som under påvirkning af vand, viste tegn på akr.
fase 1 bestod i en statistisk beregning af broernes tilstand og en undersøgelse af, om afløbene
var stoppede. konklusionen fremgår af bæreevnevurderingen (ekstrakten side 268 ff.). det
var ikke muligt at undersøge afløbene oppe fra sporene. de kiggede via en lem på siden af
broen, hvorfra de ikke havde fuldt overblik. de fik først den samlede konklusion i forbindelse
med arbejdets udførelse, hvor afløbssystemet blev gennemgået. nogle afløb, var helt eller
delvist stoppede, andre virkede efter hensigten.
foreholdt udbudsbrev udarbejdet af banedanmark af 28. januar 2013 (ekstrakten side 307),
hvor der er nævnt 12 broer frem for 34 broer. hertil forklarede vidnet, at der i løbet af
projektet skete 2 ting. i fornyelsesplanen blev det vurderet, at der skulle iværksættes et
sporprojekt ved hundige i 2016, hvorfor det var naturligt, at lade nogle af broerne indgå i
dette projekt. samtidig blev det vurderet, at det ville være for stor en entreprise at samle det
hele i en entreprise. de resterende broer blev fordelt på 1 projekt med 6 broer, der blev
gennemført i 2012 og de øvrige broer på 2 projekter, der blev gennemført i 2013
foreholdt kontraktbetingelser, pkt. 2.2. oversigt over arbejdet, bro
14742.0.1 strandesplanaden (ekstrakten side 313 nederst), forklarede vidnet om de enkelte
punkter:
for at lave omisolering er det nødvendtaget at tage sporrammen op og fjerne de skærver, som
sporerne har ligget på.
da broernes problem er kombinationen af kiesel, alkali og vand, er der lagt et lag
beskyttelsesbeton oven på fugtisoleringen, der kan beskrives som avanceret tagpap, hvor vand
ikke kan trænge igennem. når alt dette er fjernet er selve brokonstruktionen blotlagt.
der blev støbt et profileringslag på 3-5 cm, som er et ekstra lag beton for at sikre broens
levetid, en fremtidssikring.
fugtisolering og beskyttelsesbeton er lagt efter moderne standarder. når banedanmark
renoverer, laver de forbedringer. her blev etableret dræn ved broenderne og udlagt grus før
reetablering af skærveballast. herefter blev sporene lagt tilbage.
der blev hældt vand i afløbene for at se, hvor vandet løb igennem henholdsvis ikke løb
igennem. derefter blev der foretaget oprensning af afløb efterfulgt af en tv-inspektion.
foreholdt at der ved bro 14734 ikke blev fjernet beskyttelsesbeton og fugtisolering,
forklarede vidnet, at der var et problem i enden af broen men ikke midt på broen. ved denne
bro fjernede de skærverne for at komme ned til broenden, hvor fugen blev renoveret og
genopbygget. det var ikke nødvendigt at gøre mere. isoleringen og broen i øvrigt fungerede
efter hensigten.
da spor, skærver, beskyttelsesbeton og fugtisolering var fjernet på broerne over
strandesplanaden, kunne de konstatere fugt under isoleringen, så det var den rigtige
beslutning at udskifte isoleringen.
herudover blev der foretaget betonreparationer på fløje og endevægge, us brodæk og
kantbjælker. når banedanmark renoverer, laver de alle de skader, som de konstaterer. der var
                                               - 14 -
f.eks. betonflige, som var slået af. det er svært at sige, om alle skaderne var forårsaget af
akr.
det samlede arbejde på broerne beløb sig til ca. 9.5 mio. kr. langt den overvejende del
vedrørte omisolering. betonrenovationerne kan maksimalt have udgjort 2. – 400.000 kr. det
er nok højt sat.
hvis omisoleringen ikke var sket, ville akr nedbrydningen fortsætte, således at broerne til
sidst ville miste bæreevnen. det kan gå hurtigt eller langsomt 1-5 år. det afhænger af
vandmængden. i givet fald ville togdriften skulle indstilles, til der var bygget en ny bro.
parternes synspunkter
sagsøgeren, banedanmark, har i påstandsdokument at 26. juni 2014 gjort følgende gældende:
vallensbæk kommune er ejer af broerne
til støtte herfor er anført, at broerne er beliggende i vallensbæk kommune, hvor de er opført
på baggrund af kommunens ønske om en senere underføring af kommunevjen
strandesplanaden (tidligere avedørevej) i forbindelse med etableringen af s-banen langs
køge bugt. som ejer af broerne er vallensbæk kommune forpligtet til at afholde alle udgifter
til vedligeholdelse og reparation af bygningsværket.
forud for broernes opførelse var der stor politisk bevågenhed omkring køge bugt banen og
køge bugt områdets udvikling generelt, jf. f.eks. bilag 30-38 og 43-45. det var oprindeligt
planglagt, at jernbanen skulle etableres på en dæmning på det pågældende sted, jf. bl.a. kort
bilag 40. broernes nuværende konstruktion med vejunderføring under køge bugt banen blev
besluttet på bagrund af det kommunalpolitiske arbejde med planlægning af køge bugt
området (den såkaldte dispositionsplan) og efter ønske fra vallensbæk kommune, jf. f.eks.
bilag 43. vallensbæk kommune betalte også for at få etableret broerne, og det er dermed
kommunen, der ejer selve bygningsværket broerne - som anvendes til at føre kommunevjen
strandesplanaden under sbanen.
det af vallensbæk kommune anførte om betydningen af de matrikulære forhold bestrides. i
matrikulær henseende er sporarealet oven på broerne en del af banedanmarks faste ejendom,
jf. f.eks. banedanmarks ejendomskort fra 1954 vedr. st. 130-140 (bilag 46).
dette svarer til den måde, som man i almindelighed har foretaget matrikuleringen i kryds
mellem bane og vje, hvor det er banen, der på matrikelkortet angives som den matrikulerede
ejendom. matrikulerigen siger ikke noget relevant om ejendomsretten til selve broerne.
kommunen er under alle omstændigheder aftalemæssigt forpligtet til at vedligeholde broerne
til støtte herfor er anført, at etableringen af broerne blev besluttet i forbindelse med en
ekspropriationsforretning i 1969, jf. udskrift af forhandlingsprotokollen for
ekspropriationskommissionen, 89. hæfte, den 21. januar 1969 (bilag 1). de centrale dele af
protokollen er sålydende:
       "overingeniøren oplyste, at der af vallensbæk kommune er fremsat ønske om, at der
       tilvejebringes mulighed for at føre en planlagt vejforbindelse, avedørevej, mellem
       vallensbæk- og brøndby strand-området under banen. statsbanerne har intet at
       indvende herimod, men må holde for, at de udgifter, som herved påføres baneanlægget
       samt udgifter til vejunderføringens fremtidige vedligeholdelse og renholdelse m.v. er
       statsbanerne uvedkommende.
       ...
       borgmester poul hansen bemærkede, at kommunen kunne tiltræde projektet, idet
       vejanlægget er forudsat i den af køge bugt udvalget udarbejdede dispositionsplan, som
                                               - 15 -
       kommunen anser sig for forpligtet til at følge. det er kommunens opfattelse at
       underføringen under alle omstændigheder er påkrævet.
       kommissionen vedtog, at den foreslåede 36 m. underføring bringes til udførelse,
       såfremt vallensbæk kommune inden den 1. marts i år meddeler generaldirektoratet, at
       kommunen ønsker underføringen udført uden udgift for statsbanerne."
vallensbæk kommune meddelte det nødvendige tilsagn i et brev af 27.
marts 1969 (bilag 2), hvor kommunen bekræftede, at man ønskede underføringsanlægget
(broerne) udført i forbindelse med det øvrige baneanlæg. kommunen reserverede sig
muligheden for efterfølgende at få ændret vilkårene for etableringen af broerne, men efter det
foreliggende skete det aldrig. dsb bekræftede i sit brev af 1. maj 1969 (bilag 3), at arbejdet
blev sat i gang, og at kommunen ville blive opkrævet betaling for samtlige udgifter forbundet
hermed.
det fremgår endvidere af bilag 5, at vallensbæk kommune - efter broernes opførelse - har
betalt for etableringen af broerne, hvilket også bekræftes af kommunens egne
regnskabsoplysninger, jf. bilag b.
kommunens reservationer over for vilkårene for etableringen af broerne, blev således ikke
fulgt op af kommunen, eller førte ikke til ændringer, med den konsekvens, at det er vilkårene
i protokollen (bilag 1), der er gældende. herefter er det kommunen, der har pligten til at
vedligeholde broerne.
banedanmark bestrider, at det i afleveringsprotokollens punkt 5 (bilag 4) anførte om, at
statsbanerne skulle overtrage den almindelige vedligeholdelse af anlægget, indebar en
ændring af aftalen om kommunens fremadrettede vedligeholdelsespligt. bestemmelsen i
afleveringsprotokollen angår den praktiske fordeling af opgaverne frem til anlæggets
ibrugtagning og forholdet til den private entreprenør. dette er derimod ikke en overtagelse af
vallensbæk kommunes ansvar eller ejerskab. af afleveringsprotokollen fremgår således
yderligere, at det påhvilede vallensbæk kommune at ren- og vedligeholde veje og stier samt
støttemure m.v., og at udgifter til vedligeholdelse skulle dækkes af vallensbæk kommune
efter banens ibrugtganing (punkt 10). i samme punkt henvises desuden udtrykkeligt til
ekspropriationskommissionens beslutning af 21. januar 1969 (bilag 1).
der er intet i de historiske sagsakter eller det konkrete forløb i øvrigt, som peger i retning af,
at ekspropriationskommissionens afgørelse senere skulle være blevet ændret til fordel for
vallensbæk kommune. bevisbyrden for, at kommunen skulle være blevet frigjort for
vedligeholdelsesforpligtelsen påhviler vallensbæk kommune. denne bevisbyrde er ikke
løftet.
banedanmark har ikke handlet ansvarspådragende
til støtte herfor er anført, at der løbende er foretaget eftersyn og har været lagt en
vedligeholdelsesstrategi.
generaleftersyn af jernbanebroer foretages af banedanmark, der har det overordnede ansvar
for jernbanesikkerheden i danmark. banedanmark har under sagens forberedelse fremlagt
generaleftersynsrapport for alle gennemførte eftersyn af broerne, jf. bilag 14 samt 23-29.
eftersynene foretages med henblik på at afklare, om de pågældende jernbanebroer har en
tilstand, der sikkerhedsmæsigt er forsvarlig. det mest hensigtsmæssige tidspunkt /tidsinterval
for eventuel vedligeholdelse og reparation (dvs. både teknisk, økonomisk og
sikkerhedsmæssigt) vurderes endvidere i forbindelse med generaleftersynene.
generaleftersynsrapporterne er interne arbejdsdokumenter, som udarbejdes af den konkrete
person, der forestår eftersynet. banedanmark sender ikke standardmæssigt
generaleftersynsrapporterne til orientering til de konkrete broejere.
                                              - 16 -
af banedanmarks notat vedrørende generaleftersyn, vedligeholdelsesstrategi mv. (bilag 48)
fremgår således bl.a. at det er sædvanligt, at banedanmarks vedligeholdelses strategi er
afventende og henholdende, dvs. at banedanmark løbende holder øje med konstaterede
skader på jernbanebroerne, og først iværksætter vedligeholdelse og reparation, når dette er
nødvendigt og hensigtsmæssigt. dette har også været strategien for broerne over
strandesplanaden.
banedanmark gør med henvisning til de fremlagte generaleftersynsrapporter (bilag 14 samt
bilag 23-29) gældende, at der for broerne over strandesplanaden har været foretaget de
sædvanlige og nødvendige eftersyn i forhold til at opretholde jernbanesikkerheden på den
pågældende strækning.
der er på bagrund af disse eftersyn således iværksat yderligere undersøgelser og
vedligeholdelsesarbejder på de tidspunkter, hvor det enten har været nødvendigt, eller på det
tidspunkt, hvor der har været risiko for snarlige sikkerhedsmæssige problemer, og hvor
tidspunktet i øvrigt har været optimalt i forhold til planlagte sporspærringer og andre
vedligeholdelsesarbejder på strækningen.
banedanmark bestrider vallensbæk kommunes anbringende om, at behovet for reparation og
vedligeholdelse i 2013 skyldes banedanmarks forhold (svarskriftet, side 8). det bestrides
endvidere, at de forhold, som blev påpeget ved afleveringsforretningen i 1970 (bilag 4), ikke
skulle være blevet behørigt afhjulpet efterfølgende, og at der på denne baggrund skulle være
tale om mangelfuldt tilsyn fra banedanmarks side. det fremgår således af bilag 49 (protokol
for garantieftersyn fra 1971), at der blev fulgt op på de ved afleveringsforretningen
konstaterede fejl og mangler.
det skal yderligere fremhæves, at broernes bæreevne blev kontrolleret af det rådgivende
ingeniørfirma grontmij i 2012. grontmij konkluderede, at broerne på dette tidspunkt havde
tilstrækkelig bæreevne (bilag 50), hvilket efter banedanmarks opfattelse netop dokumenterer,
at den henholdende og afventende strategi har været korrekt og hensigtsmæssig. de
konstaterede skader har således ikke på noget tidligere tidspunkt haft betydning for
jernbanesikkerheden, og sammenholdt med, at de omfattende arbejder er blevet udført i
forbindelse med et større projekt ("bropakke 32"), har den valgte strategi påført vallensbæk
kommune (som broejer og betalingsforpligtet part) færrest mulige udgifter til vedligeholdelse
og reparation af broerne.
banedanmark gør endvidere gældende, at grontmijs eftervisning af broernes fortsatte
bæreevne i 2012 (bilag 50) yderligere dokumenterer, at vallensbæk kommunes anbringende
om, at broernes tilstand var så ringe i 2007, at enhver kunne se de alvorlige problemer
(stævningens, side 8) ikke er korrekt. banedanmarks forpligtelser som infrastrukturforvalter
omfatter ikke iværksættelse af øjeblikkelige foranstaltninger ved enhver henvendelse eller
konstatering af en potentiel skade på de sporbærende broer. dette gælder i øvrigt også de
forhold, som der i forbindelse med de løbende generaleftersyn er blevet holdt øje med.
banedanmark har ansvaret for jernbanesikkerheden, herunder sikring af broernes fortsatte
bæreevne og funktion. konstatering af
f.eks. lystofamaturer, der ikke virker pga. vand/rust (jf. bilag 6/bilag c) eller andet, er således
ikke bevis for, at banedanmark ikke har ført tilstrækkeligt tilsyn eller ikke har iværksat
vedligeholdelsesforanstaltninger i rette tid.
banedanmarks krav er ikke bortfaldet ved passivitet eller forældelse til støtte herfor er anført,
at kommunens indsigelse om forældelse ikke relaterer sig til banedanmarks grundlæggende
anbringende om, at vallensbæk kommune ejer broerne. pligten til at dække
vedligeholdelsesudgifterne flyder direkte af ejerskabet, og det er uden videre klart, at
forpligtelser, der udspringer af selve ejerskabet, ikke er undergivet forældelse i henhold til
forældelseslovene, idet ejerpligter ikke er fordringer i forældelseslovens forstand. tilsvarende
gælder vilkåret om den fremtidige vedligeholdelse skulle være statsbanerne uvedkommende,
                                                - 17 -
idet vedligeholdelsen skulle påhvile kommunen. denne pligt er heller ikke undergivet
forældelse efter forældelsesloven.
banedanmarks fordring mod vallenbæk kommune skyldes, at banedanmark har udført
nødvendige vedligeholdelsesarbejder på kommunens broer, og det ligger fast, at denne
fordring ikke er forældet, herunder navnlig fordi arbejderne først blev udført i 2013.
der foreligger heller ikke passivitet fra banedanmarks side. det løbende tilsyn med broerne
(bl.a. bilag 14 samt 23-29) burde ikke have givet banedanmark anledning til at rette
henvendelse til kommunen før 2007, og da banedanmark tog kontakt til kommunen i 2007
blev det meddelt, at kommunen som broejer skulle dække udgiften til vedligeholdelse, hvilket
standpunkt banedanmark i det efterfølgende konsekvent har fastholdt. banedanmark har
løbende drøftet sagen med kommunen i perioden fra 2007 og frem til igangsætningen af
arbejderne i 2013. rambølls rapport fra december 2009 (bilag 15) førte således til et møde
mllem parterne den 15. december 2009 (bilag 8) og igen i 2011 (bilag 10 ) og 2012 (bilag 12)
tog banedanmark sagen op med kommunen. kommunen har ikke på noget tidspunkt
berettiget kunnet tro, at banedanmark havde frafaldet vilkåret om, at kommunen skal dække
udgifterne til vedligeholdelse af broerne.
banedanmarks gennemførelse af renoveringsprojektet i sommeren 2013 var nødvendigt og
fornuftigt
til støtte herfor er anført, at udsættelse af arbejdene ville forøge risikoen for, at akr-
problemerne ville tiltage i et uhensigtsmæssigt omfang. en sådan pludselig forværring ville
betyde, at reparation af broerne ville komme til at foregå ved en forceret - og væsentlig dyrere
- proces.
banedanmark gør derfor gældende, at beslutningen om at fortsætte det planlagte arbejde -
som udbudt den 28. januar 2013 (bilag 19) - derved også er foretaget i vallensbæk
kommunes interesse, idet udgifterne på denne måde er holdt mest muligt nede. kommunen er
endvidere i god tid blevet orienteret herom, ligesom det har været muligt for kommunen
løbende at besigtige arbejdet. kommunen har ikke bestridt, at det var nødvendigt og
fornuftigt at renovere broerne.
sagsøgeren har supplerende anført, at det ikke er påfaldende, at der er gået40 går siden
broernes anlæg, da det fremgår af rambølls rapport, at der var en forventning om, at broerne
ville kunne holde i mange år.
at kommunens broer er opført på en matrikel tilhørende staten kan sidestilles med bygning på
lejet grund.
vejlovens § 84 angår vejkryds, bestemmelsen kom fra krydsningsloven. ved lov nr. 127 af
25. marts 1970 blev krydsningsloven fra 1930 ophævet. kort efter kom der er cirkulære nr.
198 af 16. september 1974 om sikring og skæring af jernbanelinjer angående
skadevolderprincippet med hensyn til eksisterende veje ved anlæg af nye jernbanelinjer.
sagsøgte, vallensbæk kommune; har i påstandsdokument af 26. juni 2014 gjort følgende
gældende:
broerne ejes af banedanmark
tilstøtte herfor er anført, at vallensbæk kommune aldrig har ejet broerne, hvilket fremgår af
tingbogen, hvorefter broerne er en del af matrikelnummer 100a, vallensbæk by, der ejes af
staten, dvs. tidligere statsbanerne (bilag d og e). der må være en formodning for, at
tingboens udvisende er korrekt.
banedanmark har bevisbyrden for, at der er indgået en aftale, som fraviger tingbogen.
den logiske følge af, at staten selv er broejer er, at renovering af broen som primære
konstruktionsdele inklusive fugtisolering og rækværker påhviler broejeren, staten og ikke
vallensbæk kommune.
                                                - 18 -
det forhold at vallensbæk kommune har betalt anlægsudgifterne for broerne - senest med
bidrag i april 1971 skal ses i lyset af, at den daværende borgmester i brev af 27. marts 1969
tog klart forbehold for de fremtidige betalingsforpligtelser.
banedanmarks brev af 27. maj 2009 (bilag 7), hvoraf det fremgår, at banedanmark betragter
vallensbæk kommune som broejer, hvis der ikke reageres inden en måned, eller kommunens
manglende reaktion, gør ikke vallensbæk kommune til broejer, ligesom det ikke kan antages
som tilsagn om at betale alle vedligeholdelsesudgifter fremover.
vallensbæk kommune har ikke påtaget sig betalingsforpligtelse
vallensbæk kommune har ikke pligt til at betale for de nuværende/kommende
renoveringsarbejder på broerne, idet der hverken foreligger en skriftlig aftale, der fastslår
ejerskab til broerne, eller en aftale eller andre dokumenter, der fastslår pligten til at betale for
fremtidige vedligehold, eller for den sags skyld fastslår, hvem der skal betale for større
renoveringer/ombygninger.
der findes ikke en aftale mellem det daværende generaldirektorat for statsbanerne og
vallensbæk kommune om, at den til enhver tid værende betalignsforpligtelse for renovering
af broerne påhviler vallensbæk kommune. der er ikke i sagen vedrørerende vallensbæk
kommune fremlagt dokumentation for, at der findes en sådan aftale.
banedanmark har bevisbyrden for, at så byrdefulde vilkår som betaling for al fremtidig
renovering, skulle være aftalt.
det forhold, at der ikke er en aftale, er udtryk for, at det daværene generaldirektorat for
statsbanerne har accepteret kommunens forbehold mod betaling for
vedligeholdelsese/renoveringer og har undladt at indgå en aftale med kommuen og at
opkræve for vedligeholdelsen fra 1970 til i dag. det understøttes af
opgavefordelingsprincippet.
selv hvis der havde været en aftale om en eventuel betalingsforpligtelse for fremtidige
renoveringer, ville vallensbæk kommune som modydelse med rette kunne have krævet en
rimelig betaling for banedanmarks brugsret til broen.
en betalingsforpligtelse vil være forældet og fortabt ved passivitet til støtte herfor er anført,
at forpligtelser, der hviler på aftaler, skal anses for stiftet på tidspunktet for afgivelsen af det
løfte, der ligger til grund for aftalen.
et eventuelt krav om dækning af udgifter til vedligeholdelse ville i så fald hvile på en aftale,
der skulle være indgået næsten 40 år forud for det tidspunkt, hvor kravet af banedanmark for
første gang gøres gældende. grundfordringen var derfor forældet efter dl 5-14-4 før
ikrafttrædelsen af forældelseslovens § 2007. krav ville også være forældet efter
forældelsesloven af 2007.
hertil kommer at banedanmark ved at forholde sig passivt fra 1971 til 2007 har udvist
retsfortabende passivitet i forhold til at kunne kræve betaling af vallensbæk kommune.
beskadigelserne af broerne skyldes banedanmarks forhold
til støtte herfor er anført, at skaderne på broerne har været af så evident og omfattende
karakter, at omfanget af skaderne på betonen skyldes manglende/dårlig vedligeholdelse
genenm en årrække, hvilket banedanmark, som brobestyrer med det teknisk og
forvaltningsmæssige ansvar for broens funktion og vedligeholdelse, må bære ansvaret for.
banedanmark betegner sig selv som brobestyrer med det teknisk og forvaltningsmæssige
ansvar for broernes funktion og vedligeholdelse, jf. banedanmarks brev af 27. maj 2009 til
vallensbæk kommune (bilag 7). de foreliggende oplysninger viser, at der er alvorlige
mangler i vedligeholdelsen af broerne og i tilsynet med broerne. en forpligtelse, der
ubestridelig lå hos banedanmark.
allerede ved afleveringsforretningens protokol dateret den 5. august 1970 fremgår, at det står
tilbage at oprense vandingsanlæg, færdiggøre isoleringsarbejder m.v. lige præcist de
                                               - 19 -
elementer, der ifølge rambølls rapport fra 2009 kan være årsag til de store fugtskader navnlig
i den ene bro. det viser, at der har været et mangelfuldt tilsyn med og vedligeholdelse af
broen ikke alene i de senere år, men allerede fra broen blev bygget.
dertil kommer, at selv en lægmand kan se, at der i 2007 var alvorlige problemer med broens
afløb, jf. e-mail korrespondancen fra 2007 (bilag c). der blev sendt tre fotos ind af en
stalaktit fra broens underside.
eftersom en stalaktit må have været under udvikling i en længere årrække, må banedanmark,
som brobestyrer med det teknisk og forvaltningsmæssige ansvar for broens funktion og
vedligeholdelse, have svigtet sin tilsynsfunktion.
mødereferat af 15. december 2009 og rambølls rapport fra 2009 viser, at der har været en
udsævanlig høj og langvarig fugtbelastning af betonen, så grelt at der hang "frit" vand på dele
af brodækkendes underside.
opgavefordelingsprincippet
til støtte herfor er anført, at det strider med opgavefordelingsprincippet, at vallensbæk
kommune skal betale for den nuværende og fremtidige vedligeholdelse af jernbanebroerne.
det at drive og eje s-banenettet med tilhørende anlæg og broer er en statslig opgave og ikke
en kommunal opgave. det er derfor en udgift, der retteligt hører under staten (banedanmark)
og ikke en kommune.
græsefladerne mellem de statslige opgaver og de kommunale opgaver må følge den
sædvanlige fordeling af ansvar mellem den staslige opgavevaretagelse og den kommunel
opgavevaretagelse, således som det har fundet udtryk i vejlovgivningen.
det betyder, at udgifter til vedligeholdelse af broer efter sin art som hovedregel afholdes af
statskassen. det understøttes af, at det grundlæggende princip for deling af udgifter mellem
baneselskab og vejejer ved krydsning mellem jernbane og vej er, at baneselskabet har
forpligtelse til at vedligeholde brokonstuktion med tilhørende fløjmure og brorækværker,
mens vejejeren har samme forpligtelser vedrørende vejbanen.
hvis ikke andet er aftalt, så påhviler det banedanmark at betale for primære konstruktionsdele
inklusive fugtisolering og rækværker og vallensbæk kommune at betale for de sekundære
konstruktionsdele, dvs. vejlbelægning, glatførebekæmpelse m.v.
vallensbæk kommune har supplerende anført, at man må se på, hvad der er almindeligt
gældende, når aftalen er uklar. vallensbæk er en lille kommune med 15.000 indbyggere. en
betaling på 19 mio. kr. er byrdefuld.
en jernbanebro er normalt infrastrukturejerens ejendom. statsbanerne var i loven tillagt
hjemmel til at ekspropriere til anlæg af banen.
det fremgår af vejlovens § 84, nu jernbaneloven, at det er almindeligvis er statskassen der
betaler, når man bygger viadukter i forbindelse med jernbanen.
i løbet af 40 år er der sket grundlæggende forandringer i den offentlige struktur. der har været
2 kommunalreformer, derfor er kommunernes økonomiske situation også ændret.
nogle af de i generaleftersynene registrerede skader må være blevet udbedret, da de ikke
figurerer i efterfølgende undersøgelser.
rettens begrundelse og afgørelse
der er enighed om, at det var nødvendigt at renovere broerne og kravets opgørelse er
ubestridt.
påhviler vedligeholdelsespligten af broerne vallensbæk kommune som ejer og/eller i henhold
til den oprindelige aftale om broernes etablering?
broerne krydser strandesplanaden, der er en kommunal vej i vallensbæk
kommune.
                                             - 20 -
folketinget vedtog den 17. maj 1961 lov om anlæg af 3 s-baner og lov om planlægning af
køge bugt-området. der blev i nær tidsmæssig sammenhæng af forskellige myndigheder
planlagt udvidelse af vejnettet, herunder anlæg af avedørevej, (senere strandesplanaden) og
anlæg af s-banen. det var vallensbæk kommunes ønske, at avedørevej blev ført under
banen. det er uden betydning, at avedørevej først blev anlagt 10 år senere end banen.
af udskrift af forhandlingsprotokollen (ekstrakten side 76) fremgår, at statsbanerne intet
havde at indvende mod vallensbæk kommunes ønske om en underføring i forbindelse med
en planlagt vejforbindelse. statsbanerne meldte klart ud, at udgifterne, som herved blev påført
baneanlægget samt udgifter til vejunderføringens fremtidige vedligeholdelse og renholdelse
m.v. skulle være statsbanerne uvedkommende.
daværende borgmester poul hansen bemærkede, at kommunen kunne tiltræde projektet, idet
vejanlægget var forudsat i den af køge bugt udvalget udarbejdede dispositionsplan, som
kommunen anså sig for forpligtet til at følge. det var kommunens opfattelse, at underføringen
under alle omstændigheder var påkrævet.
kommissionen vedtog, at den foreslåede 36 m underføring skulle bringes til udførelse,
såfremt vallensbæk kommune inden den 1. marts samme år meddelte generaldirektoratet, at
kommunen ønskede underføringen udført uden udgift for statsbanerne.
vallensbæk kommune accepterede underføringens udførelse efter de ved forretningen
fastsatte bestemmelser (ekstrakten side 79).
vallensbæk kommune bemærkede samtidig, at man principielt ikke kunne anerkende den
pålagte betalingspligt, og at man derfor ville forsøge at videreføre sagen ad politisk vej. det
har man muligvis gjort, men der er ikke, som sagen foreligger, kommet noget ud af det.
af protokol for afleveringsforretningen, (ekstrakten side 85-86), pkt. 10 fremgår at
statsbanerne skulle udføre den fremtidige vedligeholdelse af selve broen inkl.
afvandingsanlæg. udgifterne skulle indtil videre afholdes på statsbanernes udgiftskonto vedr.
broanlægget, men udgifterne til vedligeholdelse skulle holdes adskilt, idet kommunen ikke
mente, at brovedligeholdelsen påhvilede denne før banens ibrugtagning, modsat
vedligeholdelsen af den underførte vej. der blev samtidig henvist til referatet fra
besigtigelsesforretningen den 21. januar 1969.
pkt. 5, hvorefter statsbanerne fra dags dato skulle overtage den almindelige vedligeholdelse af
anlægget, må efter sammenhængen relatere sig til forholdet mellem banedanmark og
entreprenøren.
anlæg af den overordnede infrastruktur er som udgangspunkt en statslig opgave. anlæg af s-
banen ville få stor betydning for udviklingen i køge-bugt området. lokale hensyn kan
påvirke udførelsen af en statslige opgave, hvilket i nærværende sag har givet anledning til
drøftelser om, hvem der skulle betale for anlæg og vedligehold af broerne.
retten finder, at det på baggrund af forhandlingsprotokollen og referatet fra
afleveringsforretningen, mellem parterne er aftalt, at statsbanerne forestår vedligeholdelsen,
der efter banens ibrugtagning skal betales af vallensbæk
kommune.
der foreligger intet dokument om ejerforholdet.
                                             - 21 -
repræsentanter for vallensbæk kommune har på et møde med banedanmark den 19.
december 2011, (ekstrakten side 253), erklæret sig enig i, at vallensbæk kommune ejer begge
broer, som banedanmark forestår vedligeholdelsen af.
uanset at broerne ligger på matr. nr. 100a, vallensbæk by, der tilhører staten, finder retten,
på baggrund af aftalen i forhandlingsprotokollen og referatet af afleverinsforretningen
sammenholdt med den omstændighed at broerne er opført i vallensbæk kommunes interesse
og er betalt af samme, at vallensbæk kommune ejer broerne.
er vallensbæk kommune frigjort fra sin forpligtelse som følge af ansvarspådragende forhold
fra banedanmarks side?
banedanmark har som brobestyrer det tekniske og forvaltningsmæssige ansvar for broernes
funktion og vedligeholdelse.
af afleveringsforretningens protokol (ekstrakten side 84) fremgår, at der forestod oprensning
af afvandingsanlæg, færdiggørelse af isoleringsarbejder, herunder fuger langs dæksten,
overfladebehandling af beton m.v., hvilket er elementer, der af rambøll i 2009 er angivet som
mulig årsag til store fugtskader navnlig i den sydlige bro.
det fremgår af garantieftersynet (ekstrakten side 88), at de ved afleveringsforretningens
forefundne mangler er udbedret. der blev konstateret misfarvning af brofacader og
rustafsætninger på søjler fra nedløbet vand. det skulle undersøges om rustafsætningerne
skyldtes utætheder i nedløb eller smeltet sne. eventuelle fejl i afløb skulle rettes af
entreprenøren.
det fremgår af generaleftersynsrapporterne, at der allerede i 1984 blev konstateret oppresset
bitumen og fine langsgående revner i sydmuren, som der skulle observeres for. der blev
ligeledes konstateret mange våde, hvide skorpede udfældninger, der skulle udbedres.
i 1989 konstateredes på nordbroen udfældninger med henholdsvis hvid skorpe og stalaktitter
samt oppresset bitumen. på sydbroen konstateredes udfældninger med hvide pletter. broerne
fik henholdsvis samlet karaktererne 2 og 3.
i 1998 blev begge broer som helhed vurderet med karakteren 3.
i 2006 konstateredes mange revner, hvide udfældninger og fugtige netrevner.
i 2007 blev der fra den ene bros underside konstateret en stalaktit.
af rambølls rapport fra december 2009 fremgår, at der har været en usædvanlig høj og
langvarig fugtbelastning af betonen, idet der blev observeret ”frit” vand på dele af
brodækkenes underside.
ved generaleftersynet i 2011 konstateres på den sydlige bro lodrette grove revner og fugtige
netrevner ved terræn, mange fugtige netrevner og hvide udfældninger, stedvis stalaktitter,
mange rustpletter fra bindetråd i den bærende overbygning og nedbrudt
fugtisolering/inkompatibel bitumen. først her rejses spørgsmålet om akr. i den nordlige bro
konstateres lokale revner ved søjletop, mange revner med udfældninger i broens
længderetning i den bærende overbygning. det noteres, at der er behov for en betonprøve og
bæreevnevurdering.
                                              - 22 -
i forbindelse med renoveringen i 2013 blev det konstateret, at ikke alle men flere afløb var
helt eller delvist stoppede. sydbroen var angret med akr med 70-90 % og nordbroen med
20-30 %.
torben ulrik jaller har forklaret, at mindre ting som maling af rækværk m.v. løbende er
foretaget af afdelingen for anlæg og drift. en renovering, der som denne kræver spærring af
banen, skal planlægges flere år i forvejen og skrives ind i køreplanerne 2 år frem. det var
derfor helt i overensstemmelse med banedanmarks sædvanlige forretningsgang, at renovering
af broerne indgik i bropakke 32, hvor flere broer på s-banelinjen blev renoveret.
det må efter den tekniske undersøgelse af rambøll lægges til grund, at renoveringerne er
gennemført på det tidspunkt, hvor det var absolut nødvendigt i forhold til en sikker togdrift.
udskiftning af isoleringen nødvendiggjorde spærring af banen.
retten finder det godtgjort, at der er årssagssammenhæng mellem den manglende
vedligeholdelse og skaderne. omkostningerne kunne have været begrænset, hvis
banedanmark havde iværksat foranstaltninger på et tidligere tidspunkt. statsbanernes
personale konstaterede allerede henholdvis 24 og 29 år forud for renovationen, at der var
oppresset bitumen på den sydlige bro
(1984) og på den nordlige bro (1989) samt stalaktitter og hvide udfældninger. det blev
noteret, at udfældningerne skulle udbedres, hvilket angiveligt ikke er sket. i øvrigt skulle
broen observeres, hvilket ikke førte til særlige opmærksomhedspunkter i hverken
generaltilsynsrapporterne fra 1993 eller 1998. banedanmark har ikke alene ved at observere
og lægge en langsigtet strategi for vedligeholdelsen opfyldt sit ansvar og har derfor handlet
ansvarspådragende.
det er, som sagen er oplyst behæftet med usikkerhed, hvornår akr startede samt hvornår
afløbene er blevet blokerede og dermed hvilken indsats, der på et givet tidspunkt kunne have
standset processen. der må både af hensyn til behovet for tekniske undersøgelser og til
togdriften i øvrigt tillades banedanmark et vidt skøn med hensyn til tilrettelæggelsen af
vedligeholdelsen.
da vallensbæk kommune som ejer og efter aftale under alle omstændigheder skulle betale
for vedligeholdelsen, finder retten, at vallensbæk kommune alene skal afholde 1/2 af
vedligeholdelsesudgifterne.
er vallensbæk kommunes forpligtelse til at afholde udgiften til renovering bortfaldet ved
forældelse eller passivitet?
vallensbæk kommunes forpligtelse til at afholde udgifterne til vedligeholdelse, udspringer af
ejerforholdet og den oprindelige aftale.
forpligtelser der udspringer af ejerforholdet er ikke undergivet forældelse. i øvrigt er arbejdet
udført i 2013 og kan derfor ikke være forældet.
banedanmark har løbende ført tilsyn med broerne, men kontaktede først vallensbæk
kommune i 2007. der har løbende været drøftelser fra 2007 og frem, hvor banedanmark har
fastholdt, at vallensbæk kommune skulle dække udgifterne til vedligeholdelsen af broerne.
arbejdet er udført i 2013 og kravet er ikke bortfaldet ved passivitet.
vallensbæk kommune skal til banedanmark betale 4.949.058,50 kr. med tillæg af
procesrente fra den 4. december 2013 til betaling sker.
                                             - 23 -
vallensbæk kommune skal i sagsomkostninger til banedanmark betale
289.455 kr., hvoraf 117.580 kr. er godtgørelse af retsafgift i henhold til det vunde beløb og
171.875 kr. inkl. moms udgør godtgørelse af et passende salær til advokat. godtgørelsen for
salær er fastsat på baggrund af sagens karakter, forløb og resultat med udgangspunkt i
middelværdien efter de vejledende takster.
udgift til at finde dokumenter i statens arkiver godtgøres ikke og udgift til udarbejdelse af
ekstrakt og materialesamling anses for indeholdt i godtgørelsen af salæret.
thi kendes for ret:
sagsøgte, vallensbæk kommune, skal til sagsøgeren, banedanmark, betale
4.949.058,50 kr. med tillæg af procesrente fra den 4. december 2013 til betaling sker.
sagsøgte, vallensbæk kommune skal herudover til sagsøgeren, banedanmark betale sagens
omkostninger med 289.455 kr., der forrentes jf. rentelovens § 8a.
