                    højesterets kendelse
                        afsagt fredag den 9. august 2013
dignity, dansk institut mod tortur
(advokat thorkild høyer)
anmoder om tilladelse til at indtræde til støtte for de kærende i sagerne:
sag 135/2013
a,
b,
c,
d,
e
og
f
(advokat christian harlang for alle)
mod
forsvarsministeriet
(kammeradvokaten ved advokat peter biering)
sag 136/2013
g
og
h
(advokat christian harlang for begge)
mod
forsvarsministeriet
(kammeradvokaten ved advokat peter biering)
og
                                                  - 2 -
sag 137/2013
i,
j
og
k
(advokat christian harlang for alle)
mod
forsvarsministeriet
(kammeradvokaten ved advokat peter biering)
i påkendelsen har deltaget tre dommere: børge dahl, niels grubbe og lars hjortnæs.
påstande
advokat thorkild høyer har på vegne af dignity, dansk institut mod tortur, anmodet om
tilladelse til at biintervenere i disse sager, der behandles i forbindelse med hinanden, til støtte
for de kærende, a, b, c, d, e, f, g, h, i, j og k.
a m.fl. støtter, at der gives tilladelse til biintervention.
forsvarsministeriet har protesteret herimod.
sagsfremstilling
a m.fl. har anlagt sag mod forsvarsministeriet med krav om tortgodtgørelse som følge af, at
de angiveligt i 2004 blev udsat for en krænkende og retsstridig behandling under tilbagehol-
delse af de danske styrker i irak og ved overgivelse til irakisk politi, hos hvem de angiveligt
blev udsat for tortur samt umenneskelig og nedværdigende behandling.
ved beslutninger af 8. juni 2012, 10. august 2012 og 7. januar 2013 har landsretten bestemt,
at a m.fl. i medfør af retsplejelovens § 321 hver især skal stille sikkerhed for sagsomkostnin-
ger på 40.000 kr.
                                                 - 3 -
beslutningerne er indbragt for højesteret af a m.fl. med påstand om, at de ikke skal stille sik-
kerhed, under anbringende af, at det navnlig vil være i strid med artikel 3 og 6 i den europæi-
ske menneskerettighedskonvention og udgøre et brud på danmarks forpligtelser i henhold til
bl.a. artikel 14, stk. 1, i fn’s konvention mod tortur.
dignity ønsker at indtræde som biintervenient til støtte for denne påstand.
”dignity – dansk institut mod tortur” er ifølge instituttets vedtægter af 17. juni 2013 (som
erstatter vedtægter tilbage fra 1982 med senere ændringer) ”et offentligt finansieret, selv-
ejende institut med hjemsted i københavns kommune, danmark”. det hedder i øvrigt i insti-
tuttets vedtægter:
       ”formål
       § 2.
       dignity har som formål at belyse og dokumentere tortur på sundhedsvidenskabeligt
       grundlag og skal gennem systematiske undersøgelser af torturofre og forskning i tortur,
       herunder i de torturfrembragte lidelser, udvikle diagnostik og behandling af torturofre
       samt anvende erfaringen til undervisning og information med henblik på at bidrage til
       den globale indsats for afskaffelse af tortur.
       dignitys formål søges opnået ved at drive et institut med klinisk forskning og meto-
       deudvikling, behandling og rehabilitering af personer, der har været udsat for tortur. in-
       stituttet varetager desuden undervisning og informationsvirksomhed samt gennemfører
       projektarbejde knyttet til centre og programmer i udlandet, der er beskæftigede med be-
       handling og rehabilitering af torturofre og forebyggelse af tortur:
       •      instituttet udfører forskning og metodeudvikling til frembringelse af vidensgrund-
              lag om tortur og torturfølgers art og omfang.
       •      behandling og rehabilitering foregår i instituttet ved hjælp af et tværfagligt team.
              instituttet udvikler og dokumenterer behandlingsmetoder, som har en helbredende
              eller lindrende effekt hos torturofre, samt søger at integrere torturofres familier i
              behandlingen i relevant omfang med henblik på reintegrering af torturofre i fami-
              lier og samfund.
       •      instituttet udvikler undervisnings- og informationsprodukter, som kan bruges til
              formidling af viden om torturens baggrund, konventioner og ret, behandlingsme-
              toder og forebyggelse af tortur. som led i denne virksomhed støttes nationale og
              internationale initiativer, organisationer, organer og projekter, der beskæftiger sig
                                         - 4 -
       med aktiviteter, der har til formål at forebygge/hindre tortur og/eller at overvinde
       følgerne af tortur.
•      undervisnings- og informationsvirksomheden rettes mod såvel sundhedspersonale
       som myndighedspersoner og den bredere offentlighed og foregår såvel i danmark
       som i udlandet, eksempelvis som et integreret projektelement.
•      dignity medvirker gennem projektarbejdet til etablering og drift af
       behandlingscentre og programmer for torturofre og disses familier i lande, hvor
       der forekommer eller har forekommet tortur. gennem projektarbejdet tilstræbes
       en systematisk vidensopsamling om resultater med henblik på anvendelse af
       denne viden inden for dignitys formål.
økonomi
§ 3.
dignity drives for bevillinger og donationer fra den danske stat, europa-kommissio-
nen, fn’s frivillige fond for torturofre, andre danske og udenlandske offentlige myn-
digheder samt tilskud, gaver, arv og bidrag fra fonde, organisationer, institutioner, pri-
vatpersoner m.v.
…
bestyrelse
§ 4.
dignitys bestyrelse består af 11 medlemmer. heraf udpeges 9 medlemmer således:
3 medlemmer fra danske sundhedsfaglige organisationer:
et medlem udpeges af lægeforeningen.
et medlem udpeges af dansk sygeplejeråd.
et medlem udpeges af dansk psykologforening
3 medlemmer fra forskningssektoren:
et medlem udpeges af det sundhedsvidenskabelige fakultet ved københavns universi-
tet
et medlem udpeges af det frie forskningsråd
et medlem udpeges af sfi - det nationale forskningscenter for velfærd
3 medlemmer fra forebyggelses-/menneskerettigheds- og udviklingsinstitutioner:
et medlem udpeges af advokatrådet
et medlem udpeges af institut for menneskerettigheder
et medlem udpeges af institut for samfund og globalisering ved roskilde universitets-
center
stk. 2. såfremt diginity beskæftiger mindst 35 medarbejdere, har medarbejderne ret
til blandt disse at vælge 2 bestyrelsesmedlemmer…
…
                                         - 5 -
stk. 7. bestyrelsesmedlemmer - dog bortset fra de medarbejdervalgte medlemmer - må
ikke være ansatte i, have et ansættelseslignende forhold til eller modtage økonomisk
støtte fra dignity og ej heller få nogen andel i dignitys midler, bortset fra et
eventuelt af udenrigsministeriet godkendt bestyrelseshonorar, lige som bestyrelsesfor-
manden vil kunne modtage et af udenrigsministeriet godkendt honorar, fastsat efter
nærmere specificerede regler.
…
stk. 8. et bestyrelsesmedlem kan til enhver tid udtræde af bestyrelsen…
udenrigsministeriet skal løbende holdes orienteret om indtrædelse af nye bestyrelses-
medlemmer.
…
ledelse
§ 5.
bestyrelsen har den overordnede ledelse af instituttets anliggender.
stk. 2. til at lede den daglige drift ansætter bestyrelsen en direktør. bestyrelsen fast-
lægger vilkårene for direktørens ansættelse og de nærmere regler for direktørens kom-
petence og indhenter udenrigsministeriets godkendelse heraf.
stk. 3. bestyrelsen og direktøren forestår sammen ledelsen af instituttet. bestyrelsen
fastlægger de overordnede retningslinjer for dignitys arbejde og godkender løbende
planer for og påser gennemførelsen af aktiviteter til opfyldelsen af dignitys formål.
…
regnskab og revision
§ 8.
…
stk. 4. regnskabet indsendes straks efter bestyrelsens godkendelse og senest 3 måneder
efter regnskabsperiodens udløb til udenrigsministeriet til godkendelse.
stk. 5. dignity udarbejder tillige et halvårsregnskab der ligeledes indsendes til uden-
rigsministeriet.
…
stk. 7. dignity skal løbende orientere udenrigsministeriet om væsentlige begivenhe-
der og ændringer i forudsætninger for tilskudsbevillingen.
…
vedtægtsændringer
§ 10.
…
                                                - 6 -
        stk. 3. udenrigsministeriet skal godkende vedtægterne og enhver ændring af disse.
        opløsning
        § 11.
        såfremt forholdene bevirker, at dignity må ophøre med at drive virksomhed, opløses
        instituttet efter godkendelse fra udenrigsministeriet.
        …
        stk. 3. staten træffer bestemmelse om anvendelse af dignitys midler i tilfælde af in-
        stituttets opløsning.”
dignity anser sig for at være anerkendt som en ledende anti-tortur organisation i verden med
observationsstatus ved fn’s økonomiske og sociale råd (ecosoc). dignity er medlem af
international rehabilitation council for torture victims (irct), der er paraplyorganisation
for ca. 140 anti-tortur organisationer. af dignitys årsberetning for 2012 fremgår, at instituttet
havde indtægter på 88 mio. kr., herunder en rammebevilling fra udenrigsministeriet på 48
mio. kr. instituttets 30 års jubilæum blev fejret i 2012 med taler af bl.a. udenrigsminister villy
søvndal og instituttets protektor, ærkebiskop desmond tutu.
anbringender
dignity, dansk institut mod tortur, har anført bl.a., at de har den fornødne retlige interesse i
at indtræde i sagen som biintervenient. de krav, der stilles til den retlige interesse, er mindre
ved biintervention end ved selvstændigt sagsanlæg, og retspraksis vedrørende organisationer,
som i medfør af deres medlemmers interesser har retlig interesse i biintervention, finder ana-
log anvendelse på dignity, som har til formål at støtte torturofre. ifølge artikel 14, stk. 1, i
torturkonventionen har a m.fl. krav på at få en reel adgang til oprejsning, herunder adgang til
at få prøvet deres sag ved domstolene. beskyttelsen af rettighederne under denne bestemmelse
falder direkte inden for dignitys mandat. dignity, som er en førende ekspertorganisation i
rehabilitering, forebyggelse af og beskyttelse mod tortur, har en umiddelbar interesse i sager-
nes udfald, og højesterets afgørelse kan få indgribende betydning for andre torturofres adgang
til at få prøvet deres sager. det vil være vanskeligt for dignity at opfylde sit formål og vare-
tage torturofres interesser, hvis krav i medfør af torturkonventionen ikke bliver prøvet af
domstolene. dignity har i mange år arbejdet med fortolkning og anvendelse af torturkonven-
                                                  - 7 -
tionen, og kan bidrage til oplysning herom. biinterventionen kan desuden ske uden væsentlig
forsinkelse eller besvær for sagens parter eller retten.
forsvarsministeriet har protesteret mod diginity’s biintervention og bl.a. anført, at det er van-
skeligt at se ud fra dignity’s vedtægtsmæssige eller faktiske formål, at instituttet har retlig
interesse i udfaldet af sagen. den generelle interesse, som dignity ligesom andre institutioner
kan have i sagen, kan varetages på andre måder, f. eks. ved henvendelse til folketingets for-
svarsudvalg og til medierne. principielle hensyn til procesøkonomi og retssystemets effekti-
vitet tilsiger, at højesteret ikke tillader biinterventionen på baggrund af en sådan generel inte-
resse.
a m.fl. har udtalt sig til støtte for anmodningen og bl.a. anført, at sagen kan få betydning for
lignende sager i fremtiden for de torturofre, som dignity har til formål at støtte med rehabili-
tering m.v. sagen er for a m.fl. et initiativ, der har til formål at forebygge, hindre og over-
vinde følgerne af tortur, bl.a. ved at opnå anerkendelse og oprejsning herfor. hensynet til pro-
cesøkonomi og retssystemets effektivitet tilsiger ikke, at dignity ikke skulle kunne indtræde
som biintervenient.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår spørgsmålet, om det mod forsvarsministeriets protest skal tillades, at dignity,
dansk institut mod tortur, indtræder som biintervenient til støtte for påstanden om, at de kæ-
rende, a m.fl., ikke skal stille sikkerhed for omkostninger ved anlæggelse af sag mod den
danske stat om godtgørelse for påståede overgreb.
det fremgår af retsplejelovens § 252, stk. 1, at tredjemand kan indtræde som biintervenient til
støtte for en af parterne i en retssag, hvis vedkommende har en retlig interesse i udfaldet. i
forbindelse med overvejelser om opretholdelse af bestemmelsen udtalte retsplejerådet i be-
tænkning nr. 698/1973 om behandling af borgerlige sager, at bestemmelsen skal forstås såle-
des, at det er overladt til domstolenes skøn i det enkelte tilfælde at tillade biintervention, ”når
dette findes rimeligt og velbegrundet” (side 101). ved den efterfølgende revision af retsple-
jelovens regler om behandling af borgerlige sager blev der i bemærkningerne til lovforslaget
henvist til betænkningen (lovforslag nr. 89 af 29. november 1978, folketingstidende 1978-79,
till. a, sp. 1613), og højesteret tiltræder den angivne forståelse af bestemmelsen.
                                               - 8 -
dignity er et vedtægtsbaseret, selvejende institut, som økonomisk er understøttet af uden-
rigsministeriet. efter vedtægterne indgår det i instituttets formål at bidrage til den globale ind-
sats for afskaffelse af tortur, og formålet søges opnået ved aktiviteter, der vedrører bl.a. be-
handling og rehabilitering af torturofre samt forebyggelse af tortur. instituttets virke er således
interessevaretagelse for torturofre og potentielle torturofre, og instituttet må anses som alment
anerkendt talerør mod tortur og for torturofre – en persongruppe, hvis interessers varetagelse
ikke er forankret andetsteds, og som har særligt behov for sådan interessevaretagelse.
dignitys indtræden i sagen med henblik på som biintervenient at udtale sig til støtte for de
kærende ligger inden for rammerne af de nævnte formål og aktiviteter og kan tilrettelægges
uden forsinkelse eller væsentlig ulempe for sagens parter.
på denne baggrund finder højesteret, at dignitys biintervention vil være rimelig og velbe-
grundet. højesteret imødekommer derfor instituttets anmodning herom i medfør af retspleje-
lovens § 252, stk.1.
                                        thi bestemmes:
dignity, dansk institut mod tortur, kan indtræde i sagerne til støtte for de kærende.
