                                                dom
afsagt den 27. januar 2016 af østre landsrets 2. afdeling
(landsdommerne kaspar linkis, frosell og annette dam ryt-hansen (kst.) med domsmænd).
2. afd. nr. s-995-13:
anklagemyndigheden
mod
t
(cpr.nr. …71-…)
(advokat bjarne rasmussen, besk.)
odense rets dom af 18. marts 2013 (11-1457/2013) er anket af t med påstand om frifindelse.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
justitsministeriet har ved skrivelse af 5. februar 2013 tilsluttet sig politiets indstilling om, at
der indledtes sag om frakendelse af ts danske indfødsret.
udlændinge-, integrations- og boligministeriet har den 5. august 2015 skrevet til statsad-
vokaten i viborg som følger:
       ”1. ved breve af 9. januar og 2. september 2014 har statsadvokaten i viborg
       anmodet justitsministeriet om en udtalelse vedrørende ts statsborgerretlige
       forhold til syrien, herunder om han vil fortabe sit statsborgerskab, hvis han
       frakendes sin danske indfødsret, samt hvorvidt t vil kunne rejse tilbage til syrien
       og etablere sig henset til den aktuelle situation.
       det bemærkes, at ressortansvaret for udlændingeområdet, herunder sager ved-
       rørende indfødsret, ved kongelig resolution af 28. juni 2015 er overført fra ju-
       stitsministeriet til udlændinge-, integrations- og boligministeriet.
       2. udlændinge-, integrations- og boligministeriet kan i den anledning oplyse, at t
       i henhold til lov nr. 273 af 17. april 2000 om indfødsrets meddelelse erhvervede
       dansk indfødsret med virkning fra den 24. april 2000 under navnet (t) med irakisk
       statsborgerskab. der blev i den forbindelse ikke stillet krav om, at han som
       betingelse for erhvervelse af dansk indfødsret skulle løses fra sit hidtidige
       statsborgerskab.
                                           - 2 -
3. med hensyn til ts statsborgerretlige forhold til syrien har udenrigsministeriet
den 2. juni 2015 oplyst, at t er syrisk statsborger, og at han aktuelt ikke er
efterlyst af de syriske myndigheder. udlændinge-, integrations- og
boligministeriet kan i den forbindelse – på baggrund af oplysninger fra
udlændingeministeriet – oplyse følgende om ts kontakt med de syriske
myndigheder:
        1. t indrejste den 16. juni 2007 med dansk pas til syrien fra danmark og
           udrejste på samme pas den 13. juli 2007.
        2. t indrejste den 17. juni 2010 med dansk pas under navnet (t) til syrien
           fra tyskland. det var i passet anført, at han havde irakisk oprindelse.
           ved ankomsten blev han arresteret og passet blev konfiskeret, da han
           ifølge de syriske myndigheders oplysninger var syrer og ikke iraker, og
           da han var udeblevet fra militærtjeneste. en dommer udstedte den 7.
           september 2010 et dokument, hvorefter t ikke kunne forlade syrien før
           aftjening af militærtjeneste.
        3. t påbegyndte den 12. juli 2010 tjeneste i det syriske militær.
        4. t blev fritaget fra yderligere militærtjeneste den 23. maj 2011 efter at
           have betalt et undtagelsesgebyr, der er et gebyr, som udlandssyrere kan
           betale for ikke at tjene i militæret.
        5. den 24. juni 2011 kunne t frit forlade syrien. siden denne dato har han
           ikke været eftersøgt af de syriske myndigheder og kan frit ind- og
           udrejse af landet. det fremgår ikke af de syriske myndigheders registre,
           at t har forladt syrien igen.
4. for så vidt angår retstilstanden i syrien har udlændinge-, integrations- og
boligministeriet tilvejebragt en uofficiel oversættelse af den relevante syriske
statsborgerskabslovgivning (dekret nr. 276 af 24. november 1969) …
det bemærkes i den tilknytning hertil, at udenrigsministeriet over for justits-
ministeriet (nu udlændinge-, integrations- og boligministeriet) har oplyst, at en
lokal advokat i damaskus har bekræftet, at den vedlagte syriske statsborger-
skabslovgivning formelt er det lovgrundlag, der er gældende i syrien, men at
ingen domstol på grund af den aktuelle situation i syrien kan bruge loven som
retsgrundlag.
som det fremgår af … syriske statsborgerskabslovgivning medfører erhvervelse
af fremmed statsborgerskab ikke automatisk fortabelse af syrisk statsborgerskab,
medmindre der efter den pågældendes anmodning er udstedt et dekret, som
tillader fortabelse af syrisk statsborgerskab, jf. artikel 10.
det fremgår endvidere, at frakendelse af syrisk statsborgerskab kan ske ved
retskendelse bl.a. i tilfælde, hvor det syriske statsborgerskab er erhvervet ved svig,
jf. artikel 20.
endelig følger det af artikel 21, at syrisk statsborgerskab kan fratages ved dekret i
en række tilfælde, der er nærmere opregnet i bestemmelsens litra a-g.
det er herefter efter omstændighederne bl.a. muligt at fratage statsborgerskab,
såfremt en syrisk statsborger uden forudgående tilladelse har erhvervet fremmed
                                                   - 3 -
       statsborgerskab (litra a), frivilligt tilslutter sig militærtjeneste i en fremmed stat
       uden tilladelse (litra b) eller er involveret i aktiviteter eller arbejde for et land, som
       er i krig mod syrien (litra d).
       efter det for udlændinge-, integrations- og boligministeriet oplyste, er t således
       syrisk statsborger og ikke aktuelt efterlyst af de syriske myndigheder. der ses
       endvidere ikke – ud fra de foreliggende oplysninger om syrisk
       statsborgerskabslovgivning – at være holdepunkter for at antage, at t (automatisk)
       fortaber sit syriske statsborgerskab, hvis han frakendes sin danske indfødsret.
       5. for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt t vil kunne rejse tilbage til syrien,
       skal udlændinge-, integrations- og boligministeriet bemærke, at det følger af
       udlændingelovens § 18 a, at en udlænding, hvis danske indfødsret er blevet
       frakendt ved dom efter § 8 a i indfødsretsloven, kan generhverve den
       opholdstilladelse, der er bortfaldet ved udlændingens erhvervelse af dansk
       indfødsret. generhvervelsen er dog betinget af, at der ikke vil være grundlag for at
       inddrage den opholdstilladelse, der er bortfaldet, jf. § 19.
       det bemærkes endvidere, at det fremgår af forarbejderne til udlændingelovens §
       18 a, at udlændingestyrelsen på eget initiativ skal tage stilling til, om en person,
       der har fået frakendt sin danske indfødsret, kan generhverve den opholdstilladelse,
       som den pågældende var i besiddelse af ved erhvervelsen af dansk indfødsret.”
forklaringer
der er for landsretten afgivet supplerende forklaring af tiltalte og vidnet birgitte borker
alberg, justitsministeriet, der begge har forklaret i det væsentlige som for byretten.
der er endvidere afgivet forklaring af vidnet fuldmægtig sinne brunsgaard pedersen, ud-
lændinge-, integrations- og boligministeriet, indfødsretskontoret.
tiltalte har supplerende forklaret blandt andet, at hustruen kommer fra libanon, ikke libyen.
nu er hun kun tysk statsborger. de mødte hinanden i berlin. tidligere har de boet sammen i
tyskland. nu bor de i x-by i danmark med tre mindreårige fællesbørn. det ældste barn er
født i tyskland, de to yngre i danmark. han ved ikke, hvilket statsborgerskab børnene har,
men de har et dansk pas. han arbejder som arabisk tolk i x-by kommune. sit asylmotiv i
forhold til syrien undlod han at benytte, fordi han var bange for at blive sendt til syrien. han
har været i syrien tre gange i alt, efter at han fik dansk statsborgerskab. der gik 13 år, inden
han tog derned første gang. på det tidspunkt var der en lidt friere periode i syrien. han følte
sig også tryggere, fordi han havde fået dansk pas. siden episoden, hvor han blev anholdt, har
han ikke måttet rejse ind i syrien. de enkelte besøg var på tre-fire uger. han har sine forældre
og søskende i syrien og slægtninge i flere andre lande, men ingen slægtninge i danmark. han
                                               - 4 -
kan ikke blive godkendt som tolk for politiet på grund af den verserende sag om
rettighedsfrakendelse. familien i syrien har borgerkrigen på tæt hold, og han har tæt kontakt
til dem. han kender ikke sin præcise alder.
vidnet birgitte borker alberg har supplerende forklaret blandt andet, at hun er fuldmægtig i
udlændingestyrelsen. t opnåede tidsubegrænset ophold. vidnet var sagsbehandler på sagen.
der bliver ikke rejst mange sager som denne ved domstolene. t havde ikke fået
opholdstilladelse, hvis han havde oplyst, at han var syrer. derfor ville han heller ikke
efterfølgende havde opnået dansk indfødsret. skrivelsen af 5. februar 2013 er en anmodning
til politiet om at rejse sag. anerkendelsesprocenten for syrere, som i dag søger asyl, er
særdeles høj.
vidnet sinne brunsgaard pedersen har forklaret blandt andet, at hun er fuldmægtig i ind-
fødsretskontoret i udlændinge-, integrations- og boligministeriet. hun har overtaget be-
handlingen af sagen i februar 2015. oplysningerne i skrivelsen af 5. august 2015 er blandt
andet indhentet gennem udenrigsministeriet. ambassadens advokat har til udenrigsmini-
steriet oplyst, at lovgivningen ikke benyttes blandt andet på grund af de mange personer, som
kommer til syrien for at kæmpe, og som ikke alle kan opnå statsborgerskab i syrien.
landsrettens begrundelse og resultat
efter bevisførelsen for landsretten lægges det til grund, at t har forholdt sig som anført i
tilkendegivelsen. dog har der under sagen været enighed om, at det rettelig var den 26. maj
1998, at t til politimesteren i aarhus afgav oplysningen om, at han var den irakiske
statsborger (t). det lægges endvidere til grund, at det var et forsætligt svigagtigt forhold, som
var bestemmende for, at han efterfølgende blev meddelt dansk indfødsret.
udgangspunktet er herefter, at hans danske indfødsret skal frakendes ham, medmindre en
proportionalitetsvurdering fører til et andet resultat.
en samlet vurdering af oplysningerne om ts personlige tilknytning til syrien og danmark,
hans private og arbejdsmæssige forhold, sagens tidsmæssige forløb og forholdets betydelige
                                               - 5 -
grovhed fører til, at landsretten frakender ham den danske indfødsret. det findes i denne
forbindelse ikke fornødent at tage stilling til, om t fortsat har syrisk statsborgerskab.
landsretten stadfæster derfor dommen.
                                    thi kendes for ret:
byrettens dom i sagen mod t stadfæstes.
t skal betale sagens omkostninger for landsretten, dog at statskassen endeligt bærer 10.000
kr. med tillæg af moms af salæret til forsvareren.
