                             højesterets dom
                        afsagt tirsdag den 3. december 2013
sag 78/2012
(2. afdeling)
a
(advokat gitte skouby)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat anders vangsø mortensen)
og
sag 79/2012
b
(advokat gitte skouby)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat anders vangsø mortensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 9. afdeling den 16. januar 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, marianne højgaard
pedersen, jon stokholm, hanne schmidt og jens kruse mikkelsen.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
                                                 - 2 -
retsgrundlaget
skattelovgivningen
ligningsloven indeholder bl.a. følgende bestemmelser om beskatning af hæderspriser og le-
gater:
       ”§ 7. til den skattepligtige indkomst medregnes ikke:
       …
       19) hæderspriser, der udbetales i henhold til nobelstiftelsens grundstadgar eller ydes af
       mellemstatslige organisationer og institutioner, hvori danmark deltager eller er medlem,
       når hædersprisen udelukkende har karakter af en anerkendelse af modtagerens fortjene-
       ster. hæderspriser, som ydes af offentlige midler, legater, kulturelle fonde og lign. samt
       af erhvervsvirksomheder her i landet eller i udlandet, når hædersprisen udelukkende har
       karakter af en anerkendelse af modtagerens kunstneriske fortjenester. det er en betin-
       gelse, at hædersprisen er ydet som et uansøgt engangsbeløb.
       …
       § 7 o. skattepligtige personer skal ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst med-
       regne følgende indkomster efter reglerne i stk. 2:
       1) gave- og legatbeløb, der er ydet som et engangsbeløb af offentlige midler, legater,
       kulturelle fonds og lignende her i landet eller i udlandet, når gaven eller legatet udeluk-
       kende har karakter af en anerkendelse af modtagerens fortjenester, jf. dog § 7, nr. 19.
       ...
       stk. 2. af den del af summen af de i stk. 1 nævnte indkomster, der overstiger et grund-
       beløb på 25.000 kr. (2010-niveau), medregnes 85 % til den skattepligtige indkomst.
       grundbeløbet reguleres efter personskattelovens § 20.”
i forbindelse med, at uansøgte legater (hæderspriser) ved lov nr. 391 af 6. juni 2002 blev
overført fra ligningslovens § 7 o til ligningslovens § 7, litra v, 2. pkt. (nu § 7, nr. 19, 2. pkt.),
og dermed blev skattefrie, anførtes bl.a. følgende i de almindelige bemærkninger til lovforsla-
get (folketingstidende 2001-02, 2. samling, tillæg a, lovforslag l 188, s. 5129-5130):
       ”2. gældende regler
       …
       hæderspriser
       udgangspunktet i statsskatteloven er, at hæderspriser og legater mv. er skattepligtige.
       som en undtagelse herfor er nogle internationale hæderspriser dog blevet gjort skatte-
       frie. det drejer sig om nobelprisen, samt priser fra internationale organisationer, som
       danmark er medlem af, herunder nordisk råds litteratur- og musikpris, jf. ligningslo-
       vens § 7 v [nu § 7, nr. 19]. samtidig sker der i dag en lempelig beskatning af andre hæ-
       derslegater. efter ligningslovens § 7 o, stk. 1, nr. 1, beskattes kun 85 pct. af den del af
       legatet, der overstiger et skattefrit grundbeløb på 11.900 kr. (2002).
       …
                                              - 3 -
     3. lovforslagets indhold
     …
     hæderspriser
     endvidere foreslås hæderspriser til skabende eller udøvende kunstnere helt fritaget for
     beskatning. derved udvides fritagelsen til at omfatte alle sådanne kulturelle priser, og
     ikke som i dag blot visse internationale priser. i forhold til gældende ret svarer det til, at
     skattefritagelsen i ligningslovens § 7, litra v [nu § 7, nr. 19], videreføres, men fremover
     også omfatter hæderspriser til kunstnere, som i dag beskattes efter ligningslovens § 7 o.
     i overensstemmelse med den gældende fritagelsesbestemmelse vil det være en betin-
     gelse, at hædersprisen skal udbetales som et uansøgt engangsbeløb og udelukkende skal
     have karakter af en anerkendelse af modtagerens kunstneriske fortjenester. prisen må
     således ikke have karakter af en betaling for en ydelse, som modtageren har præsteret,
     f.eks. en prisopgave eller lignende. ligeledes vil priser, som har karakter af studieun-
     derstøttelse falde uden for fritagelsesbestemmelsen.
     hæderspriser, der ikke er omfattet af den forslåede bestemmelse, vil som hidtil kunne
     beskattes lempeligt efter ligningslovens § 7 o.
     forslaget ændrer således ikke hovedreglen om, at legater generelt er skattepligtige, men
     sigter på yderligere lempelser af beskatningen af hæderspriser til personer, som har for-
     tjent en særlig anerkendelse for deres kunstneriske virke.”
lovgivningen om kunstnerstøtte
lov om statens kunstfond indeholder bl.a. følgende bestemmelser:
     ” § 1. statens kunstfond skal virke til fremme af dansk skabende kunst.
     stk. 2. fondens virksomhed omfatter den bildende kunst, den litterære kunst, tonekun-
     sten, kunsthåndværket, den kunstneriske formgivning, arkitekturen, filmkunsten og sce-
     nekunsten samt andre former for kunstnerisk skabende virksomhed, som kan sidestilles
     med de nævnte, og som ikke kan få statsstøtte efter anden lovgivning.
     § 2. fondens midler anvendes til følgende formål:
     1) ydelser til kunstnere inden for de af § 1, stk. 2, omfattede kunstarter.
     2) indkøb af bildende kunst, kunsthåndværk og kunstnerisk formgivne arbejder.
     3) afholdelse af udgifter til billedkunst i det offentlige rum i og omkring statens
           bygninger og anlæg samt ydelse af tilskud til billedkunst i det offentlige rum i og
           omkring kommunale bygninger eller andre for offentligheden eller videre kredse
           tilgængelige bygninger og anlæg.
     4) andre foranstaltninger, der er egnede til at opfylde fondens formål.
     5) støtte til efterladte efter kunstnere inden for de af § 1, stk. 2, omfattede kunstarter.”
af bemærkningerne til forslag til lov om statens kunstfond fremgår bl.a. (folketingstidende
1977-78, tillæg a, lovforslag l 77, sp. 1454-1456 og 1460):
     ”bemærkninger til lovforslaget
     …
     det foreliggende lovforslag bygger uforandret og fuldt ud på de principielle synspunk-
     ter, som ligger til grund for den gældende lov.
     …
                                                - 4 -
      lovgivningen om statens kunstfond og dens støtteområde må nødvendigvis ses i en
      bredere sammenhæng med den støtte, der i øvrigt af det offentlige ydes til kunsten og
      kunstnerne. statens kunstfond udgør kun en del – endog en mindre – inden for de
      kunstneriske og kulturelle områder, som henhører under ministeriet. fondets funktion
      har været at støtte den kunstneriske virksomhed »ved kilden« af den kunstneriske pro-
      duktion i erkendelse af, at uden støtte til den kunstneriske skabelsesproces er der intet
      grundlag for et kunst- og kulturliv.
      …
      det er vigtigt at fastslå, at det afgørende kriterium for den støtte, der kan ydes af fondet,
      fortsat er kvaliteten i den kunstneriske produktion og det kunstneriske talent.
      til lovforslagets enkelte bestemmelser skal man i øvrigt knytte følgende bemærkninger:
      …
      til § 2.
      …
      … det vil næppe være praktisk gennemførligt eller rigtigt med et system, der udeluk-
      kende bestod af støtte i form af arbejdsopgaver, dels fordi det ikke i større omfang vil
      kunne finde anvendelse på det litterære område og tonekunstområdet, dels fordi den
      kunstneriske produktion ofte indebærer en langvarig proces, hvor netop arbejdslega-
      terne og de livsvarige ydelser er nødvendige for at give kunstneren den fornødne ar-
      bejdsro. i øvrigt må også arbejdslegaterne betragtes som en form for vederlag til kunst-
      neren for samfundets mere generelle nytte af den kunstneriske produktion…”
den dagældende bekendtgørelse nr. 228 af 19. marts 1998 om statens kunstfond mv. inde-
holdt bl.a. følgende bestemmelser:
      ”§ 2. ...
      stk. 2. kvaliteten af den kunstneriske produktion og det kunstneriske talent er afgørende
      for tildeling af ydelser til kunstnere.
      § 3. …
      stk. 3. indkøb af billedkunst kan foretages såvel på udstillinger som direkte hos kunst-
      neren. støtte til billedkunstnere kan ydes som stipendier i perioder af indtil 3 år, en-
      gangsydelser i form af arbejds- og rejselegater og præmieringer samt andre ydelser, der
      sigter på at opretholde og fremme billedkunstneres produktion. ...
      § 5. ...
      stk. 2. støtte til forfattere kan ydes som stipendier i perioder af indtil 3 år, engangsydel-
      ser i form af arbejds- og rejselegater, præmieringer og bestillingshonorarer samt andre
      ydelser, der er egnede til at opfylde fondens formål. ... ”
ved lov nr. 230 af 2. april 2003 oprettedes kunstrådet, som har til formål at fremme udvik-
lingen af kunsten i danmark og dansk kunst i udlandet. af de almindelige bemærkninger til
lovforslaget fremgår bl.a. (folketingstidende 2002-03, tillæg a, lovforslag l 128, s. 2898-
2899):
                                                - 5 -
       ”3.3. forholdet til statens kunstfond
       statens kunstfond opretholdes. ... herved bliver den statslige kunststøtte tostrenget med
       kunstfonden og kunstrådet som to sidestillede organer, der har forskellige opgaver,
       men som vil skulle samarbejde med hinanden…
       kunstfonden støtter den skabende kunst inden for alle former for kunstnerisk skabende
       virksomhed, både kunstarter, der ligger inden for kunstrådets virkefelt (billedkunst, lit-
       teratur, teater og musik) og kunstarter, der ikke skal støttes af kunstrådet (arkitektur,
       design, kunsthåndværk og film).
       kunstfondens støtte er som udgangspunkt rettet mod kunstneren, idet støtten gives som
       flerårige arbejdsstipendier, arbejds- og rejselegater (som ikke er knyttet til et bestemt
       kunstnerisk arbejde), livsvarige ydelser samt præmiering og indkøb af værker. formålet
       med denne støtte er at give kunstneren arbejdsro til kommende skabende arbejde uden
       at der stilles krav om nogen bestemt produktion. men kunstfonden kan også i visse
       sammenhænge støtte kunstnernes produktion af værker, bl.a. ved at støtte billedkunst i
       det offentlige rum samt ved bestillingshonorarer til komponister og dramatikere.
       kunstrådet støtter såvel skabende som udøvende kunst inden for billedkunst, litteratur,
       teater og musik mv. kunstrådet vil skulle videreføre den støttevirksomhed, som teater-
       rådet, musikrådet, litteraturrådet og billedkunstrådet har varetaget, og som har været
       rettet mod den kunstneriske produktion.”
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår i første række, om de arbejdslegater, som a og b blev tildelt af statens kunst-
fond i perioden 2005-2007, udelukkende har karakter af en anerkendelse af modtagerens for-
tjenester og bl.a. af denne grund er omfattet af den lempelige beskatning efter ligningslovens
§ 7 o, stk. 1, nr. 1, eller om de skal beskattes som almindelig skattepligtig indkomst efter
statsskattelovens § 4.
efter § 2, stk. 2, i den dagældende bekendtgørelse om statens kunstfond er det, i overens-
stemmelse med lovens forarbejder, kvaliteten af den kunstneriske produktion og det kunstne-
riske talent, der er afgørende for tildeling af bl.a. arbejdslegater fra statens kunstfond. par-
terne er enige om, at et arbejdslegat derfor må anses for en anerkendelse af modtagerens for-
tjenester.
det fremgår af forarbejderne til lov om statens kunstfond og lov om kunstrådet, at formålet
med et arbejdslegat fra statens kunstfond – i overensstemmelse med legatets betegnelse som
”arbejdslegat” – er at give kunstneren arbejdsro til kommende skabende arbejde, og at et ar-
bejdslegat kan betragtes som en form for vederlag til kunstneren for samfundets mere gene-
relle nytte af den kunstneriske produktion.
                                               - 6 -
det må derfor anses for at være i overensstemmelse med lovens formål, når det af kunststy-
relsens tildelingsbreve til a og b fremgår, at beløbene er tildelt som ”arbejdslegat” til ”fortsat
kunstnerisk arbejde”.
under disse omstændigheder er der ikke grundlag for at fastslå, at arbejdslegaterne ”udeluk-
kende” har karakter af en anerkendelse af modtagerens fortjenester. denne betingelse for at
være omfattet af den lempelige beskatning efter ligningslovens § 7 o, stk. 1, nr. 1, er derfor
ikke opfyldt.
højesteret stadfæster herefter dommen.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a og b hver især betale 15.000 kr. til skatteministe-
riet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
