                             højesterets dom
                            afsagt tirsdag den 9. juni 2015
sag 138/2013
(2. afdeling)
hk/danmark som mandatar for a
(advokat tina sejr gad)
mod
region midtjylland
(selv)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten i x-by den 21. oktober 2011 og af vestre lands-
rets 8. afdeling den 15. november 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: lene pagter kristensen, niels grubbe, jon
stokholm, vibeke rønne og lars apostoli.
påstande
parterne har gentaget deres påstande.
sagsfremstilling
sagen angår spørgsmålet om berettigelsen af region midtjyllands annullering af et tilsagn om
ansættelse af a i en stilling som lønkonsulent og om eventuel krænkelse af hendes rettigheder
efter helbredsoplysningsloven samt godtgørelse for manglende partshøring inden afgørelsen
om annullering af ansættelsestilsagnet.
da a ansøgte om stillingen som lønkonsulent den 10. maj 2010, var hun opsagt med fratræ-
den med udgangen af maj 2010 på grund af længere tids sygefravær som følge af stress. hun
var sygemeldt i hele perioden frem til udløbet af maj 2010.
                                               - 2 -
til brug for sagen har a fremlagt en udskrift af sin læges journal med notater om hendes
stresslidelse. af notaterne fremgår bl.a. følgende:
       ”16-06-2009
       stresset med hjertebanken, søvnløshed etc. startet på uddannelse januar ved siden af job
       37 t. i personaleafd. på sygehus. aldrig tidligere lignende, men nyt job og ny mand in-
       den for de sidste år... sygemeldes resten af ugen og finder ud af hvad det skal skæres
       væk. råd om motion.
       …
       22-06-2009
       fortsat ikke på arbejde, men lyder til at have fat i problematikken omkring stress.
       …
       30-07-2009
       …
       været sygemeldt i juni grundet stressrel. sympt. afholdt sin ferie og netop beg. job
       igen. fået recidiv somatiske sympt. med hj. banken og utilpashed. har behov for syge-
       melding igen – gives til og med uge 33…
       13-08-2009
       det går ikke bedre. ok i sommerferien, men allerede efter 2. dag på arbejde forstyrret
       nat og måtte gå hjem på 3. dag. obj. anspændt, overfladisk vejrtrækning, grådlabil.
       skal sygemeldes 4 uger endnu og kommer til depress.test.
       …
       09-11-2009
       genopstartede på arb. medio sept. nu genopblussen m. multiple opvågninger om natten.
       dette har været galt den sidste uge. … har hjertebanken og føler svimmel.
       har aldrig været helt glad for arb., som hun har haft de seneste 3 år. er ikke tryg ved sin
       chef.
       …
       17-11-2009
       trives fortsat ikke på arbejde. 10 ud af 15 medarbejdere har sagt op mm. vir støtter, til-
       lige veninder, mor. søvnen ringe. vil ikke sige op. ”det er for let at give op” føler sig
       heller ikke klar til nyt job.
       ...
       03-12-2009
       har det ikke bedre. motionerer og mediterer. skal til møde i morgen. aftaler faste
       samtaler her inf. om bendix metoden. skal nok være sygemeldt gennem længere tid i
       hvert fald to måneder.
       04-01-2010
       samtale: trives med den 2 mdr. samtale. angst i forb med gæster, mange mennesker,
       bilkø. angst for angst. dårligt forhold til ex. god relation til mand, m (2005). skal vove
       at lukke nagsten ind som integreret del af person.
       26-01-2010
       samtale: bedring. kan nu færdes uden m ved indkøb etc. udfordrer sig selv med at in-
       vitere gæster etc. coper med at forestille sig det værste, der kan ske. skal nu snart starte
       igen pp arbejde og sover dårligt med tanke på det. hele problematikken koncentrerer sig
                                                  - 3 -
      omkring lederen. kan ikke sige nej overfor denne. føler sig ikke anerkendt, værdsat.
      sygemeldes endnu 4 uger, ny kons. om 3.
      17-02-2010
      samtale: har fået bevilliget samtaler hos arbejdspsykolog og skal gå der regelmæssigt.
      ikke to steder. er opmærksom på ikke at havne i samme position igen i nyt job. stopper
      derfor her.”
den 4. december 2009 blev der afholdt et møde om as sygdom på regionshospitalet y-by. i
mødet deltog ud over a og hendes ægtefælle tillige personalechef b samt administrationsche-
fen og en personalekonsulent. i mødereferatet hedder det bl.a.:
      ”a har været sygemeldt helt og delvist siden juni 2009. a er ansat i 37 timer pr. uge og
      har været ansat siden 1. november 2006. der har været afholdt interne opfølgningsmø-
      der i f.t. sygepolitikken i august, september og oktober 2009, jfr. ugebog. heraf frem-
      går, at a flere gange har forsøgt at påbegynde arbejdet med langsom opstart henimod
      fuldtid.
      drøftelser på mødet:
      a har netop været hos egen læge og er blevet anbefalet fuld sygemelding i yderligere et
      par måneder.
      oprindelig var sygemeldingen begrundet i stress på grund af private forhold og derfor
      blev a afvist hos rm’s psykologordning. ifølge a er det i højere grad hendes arbejds-
      mæssige situation, der foranlediger sygemeldingen på grund af stress. (det er efterføl-
      gende aftalt, at a igen forsøger at kontakte rm’s psykologordning for at få hjælp også
      for at sikre, at a hurtigst muligt kan vende tilbage til arbejdet).
      om den arbejdsmæssige situation nævnte a, at hun befinder sig supergodt blandt sine
      kolleger, men at forskellige forhold i hendes arbejdsmæssige situation betinger en æn-
      dring. indledningsvis slog a dog fast, at hun også selv skal arbejde med at blive bedre
      til at sige til og fra, og at det er noget hun skal arbejde med hele tiden.
      i forhold til arbejdet nævnte a, at hun oplevede og var påvirket af den personaleudskift-
      ning/-flugt, der havde været på afdelingen gennem de seneste år –…, …, …, …, …
      o.s.v. herudover oplever a ikke, at hun får anvendt sine kompetencer, oplever sig kon-
      trolleret, ligesom a har oplevelsen af, at hun ikke har måttet holde fri/ferie uden samti-
      dig at tage sig af stillingsopslag m.m.
      ledelsesmæssigt er der ikke samme syn på personaleudskiftningen og krav under ferie-
      /frihedsafviklingen, men det anerkendes, at det er as oplevelse af situationen.
      …
      det aftales, at b og a, når a vender tilbage sætter fokus på udvikling af leder-
      /medarbejderforholdet. det vil også være vigtigt, at både b og a hele tiden er tydelige i
      gensidige krav og forventninger.
      …
                                                - 4 -
      konklusioner og aftaler:
      a er fuldtidssygemeldt frem til starten af februar 2010. der holdes fornyet møde i mid-
      ten af januar 2010 – det kan blive nødvendigt også at overveje as ansættelsesforhold.”
mødet den 4. december 2009 blev fulgt op af et nyt møde den 14. januar 2010. i referatet fra
dette møde er der bl.a. anført følgende:
      ”a fortæller, at det nu går godt og meget bedre end ved sidste møde. a er i fortsat lø-
      bende dialog og samtaler hos egen læge. a orienterer endvidere om, at hun har fået en
      tid ved én af regionens arbejdspsykologer i z-by 9. februar 2010.
      a regner med at kunne starte langsomt op primo februar, og har overvejelser om at gå
      ned i tid til 30 timer ugentligt efter endt sygemelding. det blev aftalt, at dette ikke var
      noget a på nuværende tidspunkt skal beslutte.
      herefter var der en drøftelse i forhold til at få aftalt en handleplan der støtter op om og
      sikrer at a vender godt tilbage til arbejdet og fastholdes her. b orienterer om, at hun
      tænker, at hun og a gensidigt har en forpligtelse i forhold til løbende at få talt sammen
      om forventninger og krav.
      b orienterer tillige om, at sygemeldingens længde taget i betragtning og den fortsatte
      usikkerhed om fuld genoptagelse af arbejdet i nærmeste fremtid, bliver ledelsen jf. sy-
      gepolitikken nødt til at gå ind i overvejelserne om afsked. der en tale om en teknisk op-
      sigelse, hvor der gives tilsagn om en annullering af opsigelsen såfremt a gennem en pe-
      riode på 5 effektive uger demonstrerer, at hun igen varetager sin funktion som persona-
      lekonsulent i fuldt omfang.
      …
      konklusion
      - a genoptager arbejdet 4. februar 2010 på fuld sygemelding
      - der afholdes møde mellem a, b og evt. mentor torsdag 28. januar 2010 kl. 10 på
           bs kontor med henblik på as opstart, timetal og opgaver
      - a tilbagemelder i forhold til, hvem der skal være mentor
      - der afholdes opfølgende samtale ultimo februar 2010 med henblik på vurdering af
           hvorledes det går
      - as ansættelsesforhold overvejes, og a partshøres herom”
   a genoptog ikke arbejdet, men fik forlænget sin sygemelding i februar 2010, og hun blev
   sagt op med et overenskomstmæssigt varsel på 4 måneder, således at hun som nævnt fra-
   trådte med udgangen af maj 2010. opsigelsen var begrundet med hendes sygefravær.
   i maj 2010 søgte hun en stilling som lønkonsulent ved regionshuset x-by. i stillingsopsla-
   get var der bl.a. anført følgende om den pågældende stilling:
                                               - 5 -
      ”vil du være på en arbejdsplads, hvor der er plads til individualitet og fleksibilitet?
      hvor der ikke er to dage som er ens. og hvor arbejdsopgaverne helt sikkert vil udfor-
      drer dig, så har vi jobbet til dig.
      …
      arbejdsopgaverne er blandede, og der er stor mulighed for at byde ind på forskellige
      områder.
      …
      hvem er du
      - du er kontoruddannet og god til lønadministration
      - du har erfaring med y-by datas programmer
      - du kan håndtere en hverdag, hvor opgaverne til tider løses i et højt tempo
      - du kan arbejde selvstændigt, men også som del af et team
      - du er servicemindet
      - du ser it som et naturligt arbejdsredskab og kan se mulighederne heri
      - fortrolig med excel – og kan lave beregninger heri
      hvem er vi:
      løn og personale er en del af den samlede administration i .... vi har til huse i regions-
      huset i x-by.
      vi er en afdeling på cirka 30 ansatte fordelt på tre teams. lønteamet som du vil blive en
      del af, består af 12 lønkonsulenter og en leder. derudover er der et refusionsteam og et
      personaleteam. alle tre teams refererer til løn og personalechefen.”
i as stillingsansøgning af 10. maj 2010 hedder det bl.a.:
      ”jeg arbejder i dag som personalekonsulent ved regionshospitalet y-by, hvor jeg har
      været ansat siden 2006 og er dygtig til mit job. men der ligger nye, spændende og ud-
      fordrende opgaver ved ..., der skal løses. med min brede baggrund og kompetencer in-
      denfor løn- og personaleområdet ser jeg muligheder for at videreudvikle mig både fag-
      ligt og personligt ved jer.
      …
      i dag arbejder jeg som tidligere nævnt som personalekonsulent ved regionshospitalet
      y-by og har derved også bred erfaring …
      gennem personaleafdelingens mange alsidige og udfordrende opgaver har jeg bevist, at
      jeg er meget ansvarsbevidst og evner at holde mange bolde i luften i en travl hverdag.
      den respons, jeg modtager i mit job først som lønansvarlig og senere som personale-
      konsulent fra forskellige samarbejdspartnere i organisationen, har kun styrket min moti-
      vation og arbejdsglæde indenfor løn- og personaleområdet.
      min arbejdsstil er præget af fokus på kvalitet, hvilket gør, at jeg arbejder både omhyg-
      geligt og struktureret. jeg besidder et stort gåpåmod og et drive, der sammen med mit
      gode humør og humor gør, at jeg er meget vellidt og respekteret blandt kolleger og sam-
      arbejdspartnere. dertil skal nævnes, at jeg er meget udadvendt, pålidelig og fleksibel og
      ser hellere udfordringer end begrænsninger.
                                               - 6 -
      af styrkesider kan nævnes, at jeg grundlæggende har et positivt livssyn og altid møder
      folk med et smil. jeg er serviceminded og samarbejdsorienteret samt god til at kommu-
      nikere såvel skriftligt som mundtligt. en arbejdsplads, hvor der er plads til individualitet
      og fleksibilitet, hvor to dage ikke er ens tiltrækker mig, og jeg trives, hvor jeg udfordres.
      …
      jeg vil gerne bede om fuld diskretion ved min ansøgning.”
ansøgningen var vedlagt et cv (”dataliste”) og en funktionsbeskrivelse, hvor der bl.a. var
anført følgende:
      ”dataliste
      …
      profil
      …
                  2006→      regionshospitalet y-by ”
efter ansættelsessamtalerne fik a tilsagn om ansættelse. det skete ved en mail af 21. maj
2010 fra personalechef c, der bl.a. bemærkede følgende:
      ”jeg bekræfter hermed at vi tilbyder dig stillingen som lønkonsulent i løn og personale,
      ... pr. 1/7 2010.”
i en mail af 26. maj 2010 fra c til a hedder det bl.a.:
      ”når du har talt med b vil jeg gerne høre fra dig. bare en mail eller sådan.”
a besvarede henvendelsen fra c ved en mail af samme dato og bemærkede bl.a.:
      ”har nu talt med b – så er det på plads;-)
      med hensyn til deltagelse i seminar den 1. og 2. juni har jeg ikke mulighed for at del-
      tage, da jeg er booket op.”
c besvarede denne mail samme dag. i hendes svar hedder det bl.a.:
      ”det er fint, og ok med seminaret.
      vi vil således komme med en udmelding i afdelingen, om at du er ansat.”
den 8. juni 2010 rettede c henvendelse til a i et brev med følgende indhold:
                                              - 7 -
    ”i forbindelse med din ansættelse hos os pr. 1. juli 2010 har vi orienteret regionshospi-
    talet y-by om, at du som ansat i region midtjylland skal have overflyttet dine data i
    forhold til bevarelse af anciennitet og overførsel af ferierettigheder.
    regionshospitalet y-by har til vores store overraskelse meddelt os, at du er fratrådt pr.
    31. maj 2010. denne oplysning er uforståelig, fordi du igennem ansættelsesprocessen
    har efterladt et indtryk af og efterfølgende har meddelt os, at du først efter 2. samtale
    hos os har sagt din stilling op, ligesom du også har givet udtryk for stor opgavetravlhed
    - både på dagen for 2. ansættelsessamtale og i forbindelse med, at jeg gerne ville have
    haft dig med på et seminar med afdelingen her i løn og personale, ... den 1.-2. juni
    2010.
    for at sikre os, at de oplysninger du har fremført i ansættelsesprocessen hos os er kor-
    rekte, er jeg nødt til at bede dig om at komme til møde hos os mandag den 14. juni
    2010, kl. 11.00. mødet holdes i mødelokale b2 i regionshuset x-by.
    forinden vil jeg dog gerne have en opringning fra dig i forhold til mere detaljerede op-
    lysninger om din fratræden – har du selv sagt op i y-by eller er du blevet sagt op? og
    hvornår er opsigelsen i givet fald sket? endvidere vil jeg gerne have din accept af, at jeg
    må kontakte personaleafdelingen i y-by (personalechef b) for at få en bekræftelse på, at
    du var på arbejde i personaleafdelingen i y-by den 21. maj 2010 og resten af måneden.
    det sidste, fordi der med oplysningen om din fratræden er sået tvivl om hele den dialog
    og tillid, som ansættelsesprocessen har være funderet på.
    din tilbagemelding herpå udbedes snarest og senest torsdag den 10. juni 2010, kl. 12.00
    mit mobilnr. er xxx.”
a besvarede cs henvendelse i et brev af 10. juni 2010. i brevet er der bl.a. anført følgende:
    ”jeg har siden 16. november 2009 været fuldtidssygemeldt på grund af arbejdsrelateret
    stress ved personaleafdelingen, regionshospitalet y-by. jeg blev opsagt til udgangen af
    maj 2010, da jeg under ingen omstændigheder ønskede at vende tilbage. der har i per-
    sonaleafdelingen, den tid jeg har været der, været massivt personaleflugt. jeg ønsker
    ikke at udstille b som en dårlig leder, men jeg kunne ikke holde til det. til orientering
    var vi to personalekonsulenter i afdelingen. min anden kollega sygemeldte sig på grund
    af arbejdsrelateret stress for to måneder siden.
    jeg har virkelig været i syv sind, om hvorvidt jeg i ansættelsesforløbet skulle have for-
    talt, at jeg har været sygemeldt på grund af arbejdsrelateret stress. jeg har bevidst ikke
    vægtet det som værende relevant i forhold til job som lønkonsulent hos jer, da arbejds-
    relateret stress for mig er et overstået kapitel.
    ved ansættelsessamtalen faldt det mig ikke naturligt. ved anden ansættelsessamtale til-
    byder i mig stillingen og jeg tænker yes - nu starter jeg på en frisk. jeg har selvfølgelig
    tænkt det naturligt at tage mit arbejdsrelaterede stressforløb op til den først kommende
    fortrolige samtale mellem dig og mig, da jeg mener, at fortrolighed og tillid mellem le-
    der og medarbejder er meget vigtig.
                                               - 8 -
      jeg ønsker ikke, at mit fravær ved personaleafdelingen, regionshospitalet y-by fortsat
      skal have indflydelse på min fremtid. jeg vil ikke slæbe rundt på min afslutning til per-
      sonaleafdelingen, regionshospitalet y-by som et spøgelse i min bagage. det skal ikke
      fylde i forhold til mine fremtidige jobmuligheder.
      du skal vide, at jeg ikke har handlet i ond tro. jeg har alene handlet ud fra at skabe nye
      muligheder for mig selv. jeg beklager virkelig, hvis der er sået tvivl om den dialog ud
      fra mine kompetencer, som ansættelsesprocessen har været funderet på.
      det ændrer ikke på, at jeg virkelig stadig ønsker et job som lønkonsulent ved jer. det
      har absolut ikke været min hensigt at så tvivl. min eneste hensigt er, at give mig selv en
      chance.
      -    den 21. maj 2010 var jeg i løn ved regionshospitalet y-by.
      -    jeg mener ikke, at have givet udtryk for stor opgavetravlhed. da jeg inviteres til an-
           den ansættelsessamtale, aftaler vi at mødes tidlig morgen kl. 7.30
      -    skrev til dig pr. mail den 26. maj 2010, at jeg havde orienteret b om min kom-
           mende ansættelse hos jer. hun var glad på mine vegne
      -    var forhindret i at deltage på seminar, da jeg var til møde i jobcentret (afslutning
           på sygdom) og i hk
      du er meget velkommen til at kontakte b tlf. …..
      håber ikke, at noget skaber hindringer i forhold til vores fremtidige samarbejde. jeg
      kommer naturligvis til mødet mandag den 14. juni 2010, kl. 11.00 for at uddybe oven-
      stående og udrede en eventuel tvivl om tillid. ”
i en mail af 11. juni 2010 fra c til a hedder det:
      ”på baggrund af dit svar har jeg kontaktet b. hendes uddybende svar venter jeg på. men
      jeg er af den opfattelse, at der er uoverensstemmelse mellem dine oplysninger og de
      oplysninger hun umiddelbart kort har givet mig.
      dertil må jeg sige, at jeg har fuld respekt for at din tidligere sygemelding har du ikke
      som sådan pligt til at oplyse os om. og det vil hellere ikke stille dig ringere i forhold til
      en ansættelse hos os i .... men alle 5 medlemmer af ansættelsesudvalget har helt klart
      haft indtryk af, at du var ansat på y-by central sygehus den dag du var til samtale hos
      os. og det mener jeg er forkert, når du på det tidspunkt allerede var opsagt/havde sagt
      op. af dit cv fremgår heller ikke en slutdato på din ansættelse i y-by, selv om den fak-
      tisk indtræf 9 dage senere og du kendte til den på det tidspunkt.
      jeg mener derfor, at du har fortiet os oplysninger eller at vi tilbudt dig stillingen på fal-
      ske forudsætninger. og vi kan derfor ikke stå ved ansættelsestilbuddet. vi har haft kon-
      takt til koncern hr’s jurister der er enig i den vurdering, og vi mener det er tæt på be-
      drageri at du fortæller du er ansat i y-by og også var aktiv på arbejdet og ikke syge-
      meldt, når du faktisk ikke længere var det.
      mødet på mandag behøver du derfor ikke møde op til.
                                              - 9 -
    vi sender dig et brev omkring dette,”
af en svarmail af 12. juni 2010 fra a til c fremgår bl.a.:
    ”jeg er meget overrasket over din tilbagemelding og er helt uforstående over, at der kan
    være tale om noget, der overhovedet kan komme tæt på bedrageri i mit ansættelsesfor-
    løb hos jer. det virker helt ude af proportioner. jeg har ikke på nogen måde være uærlig
    under ansættelsesforløbet.
    det er ikke muligt at fange dig trods mange forsøg og flere telefonbeskeder over de sid-
    ste flere døgn…det er virkelig svært at forstå din reaktion, da jeg ikke har haft mulig-
    hed for at tale med dig. du har ikke givet mig mulighed for at blive hørt. jeg skriver til-
    bage til dig, da det ikke er muligt at drøfte din tvivl direkte med dig.
    jeg er bevidst om, at jeg ikke har pligt til at oplyse om tidligere sygdomsforløb ved an-
    sættelsessamtalen. hvilket jeg heller ikke har gjort, da jeg ikke følte det ville gavne
    mine muligheder for et job hos jer.
    jeg er ansat den 21. maj 2010 ved regionshospitalet y-by. jeg har ikke fortiet oplys-
    ninger, jeg er forpligtiget til at oplyse om.
    du har kontaktet b, hvilket jeg opfordrede dig til i mit svar til dig. jeg stiller mig ufor-
    stående overfor, at der kan være uoverensstemmelser mellem b’s forklaring og min. jeg
    sender dig naturligvis gerne alle referater fra møderne vedrørende mit arbejdsrelateret
    stress. b har vel oplyst, at hun vil gøre ligeså. jeg ved godt, at du ikke har ret til at se
    dem, men jeg har intet at skjule og du må gerne se det hele. kan ikke forstå, at der er
    uoverensstemmelser mellem b’s og min forklaring på mit sygdomsfravær, som du oply-
    ser. hvori ligger denne uoverensstemmelse? hvad er det for et uddybende svar, du
    venter på fra b?
    …
    som jeg skrev til dig, er jeg ikke længere sygemeldt og jeg kan med mine kompetencer
    udfylde den ledige stilling som lønkonsulent hos jer. i har ikke tilbudt mig stillingen
    under falske forudsætninger. jeg er kompetent til stillingen. er virkelig ked af at blive
    vraget til en stilling hos jer uden at blive hørt.
    du mener, jeg er tæt på bedrageri, at jeg oplyste, at jeg var ansat ved regionshospitalet
    y-by den 21. maj 2010. jeg var ansat ved regionshospitalet y-by den 21. maj 2010. jeg
    har ikke på nogen måde bedraget.
    jeg har ikke på nogen måde hverken under ansættelsessamtalen eller i ansøgningen an-
    givet noget om at jeg er aktiv lige nu ved regionshospitalet y-by. jeg har heller ikke in-
    formeret om mit tidligere arbejdsrelateret stress, med det er sket i fuld overensstem-
    melse med at jeg ikke er forpligtet til det.
    …
    er ked af, at du aflyser vores møde mandag den 14. juni 2010 - du giver mig ikke
    mulighed for at blive hørt c.”
                                               - 10 -
den 13. juni 2010 besvarede c den seneste mail fra a og bemærkede bl.a. følgende:
      ”det jeg har bedt b uddybe er, om det du skriver omkring sygemeldingen fra november.
      b har ikke, og skal/må ikke udlevere referater til mig, fra jeres samtaler. men b oplyser,
      at det er korrekt at du har været fuldtidssygemeldt siden november. men hun siger også,
      at det allerede begyndte i juni 2009 og at du fremtil din fuldtidssygemelding i november
      var på arbejde on and off. og der højst var ganske få dage du var der fuldtid. det oply-
      ser du nu intet om, og derfor stemmer det b oplyser ikke helt overens med det du oply-
      ser – eller rettere ikke oplyser.
      jeg vil fastholde, at vi hele tiden (hele ansættelsesudvalget) har været i den tro at du var
      aktiv på dit arbejde. måske har du ikke direkte sagt, at du var aktiv på arbejdet. men vi
      har stillet spørgsmål hvortil dit svar har givet os en formodning om at det var du. eks.
      omkring 2. ansættelsessamtale – der spørger jeg dig i telefonen om det helst skal være
      tidligt så du kan komme på arbejde, eller det kan være op af formiddagen. dertil svarer
      du, at du foretrækker kl. 7.30. det tolker jeg som om, at du skal på arbejde efter samta-
      len. her burde du, mener jeg, have indikeret at du ikke skulle på arbejde efterfølgende.
      uden du havde behøvet at sige, at du var sygemeldt. der er mange flere eksempler på
      sådanne spørgsmål/svar, hvor jeg tænker at du taler i nutid så man får det indtryk at du
      er aktiv på dit arbejde.
      da jeg ikke har ønsket at få referater af jeres samtaler, har jeg i stedet spurgt til jeres
      aku (arbejdsklimaundersøgelse). og jeg kan forstå, at den beskriver et godt arbejds-
      miljø i afdelingen, og at højst 1 ansat overvejede at skifte job. så når du skriver, at der i
      personaleafdelingen var flere sygemeldte og et arbejdsmiljø præget af dårlig ledelse, så
      stemmer det ikke helt overens med det billede jeg får via jeres aku.
      jeg beklager at du ikke får mulighed for at udtale dig personligt, men da vi ikke længere
      – ud fra det vi allerede har modtaget fra dig på skrift – ser mulighed for at ansætte dig,
      ser jeg ingen formål med et sådant møde.
      som tidligere nævnt sender jeg dig i starten af ugen, et brev omkring vores beslutning.”
den 14. juni 2010 bekræftede c meddelelsen om annulleringen af ansættelsestilsagnet i mail-
korrespondancen. det skete ved et brev med følgende indhold:
      ”som skrevet i vores tidligere korrespondance på mail, sender jeg dig hermed en skrift-
      lig bekræftelse på, at vi ikke kan tilbyde dig ansættelse i stillingen som lønkonsulent i
      løn og personale, ....
      vedlagt kopi af vores mailkorrespondance – hvorfor jeg ikke ser grund til at komme
      med yderligere begrundelser.”
 der er fremlagt sygefraværslister vedrørende as sygefravær i sin nuværende stilling som
 lønkonsulent i å-by kommune. det fremgår af listerne, at hun i perioden 1. oktober 2010 til
                                             - 11 -
 udgangen af 2011 havde i alt 6 fraværsdage på grund af sygdom. i perioden fra 1. januar
 2012 til 11. september 2013 var hun fraværende i 1½ dag på grund af sygdom.
retsgrundlag
helbredsoplysningslovens § 2, stk. 1 og 4, samt § 6 har følgende indhold:
     ”§ 2. en arbejdsgiver må i forbindelse med ansættelse eller under ansættelse af en løn-
     modtager alene anmode om helbredsoplysninger med det formål at få belyst, om løn-
     modtageren lider eller har lidt af en sygdom eller har eller har haft symptomer på en
     sygdom, når sygdommen vil have væsentlig betydning for lønmodtagerens arbejdsdyg-
     tighed ved det pågældende arbejde, jf. dog §§ 3-6.
     …
     stk. 4. en arbejdsgiver må ikke i forbindelse med ansættelse eller under ansættelse af en
     lønmodtager anmode om, indhente eller modtage og gøre brug af helbredsoplysninger
     med det formål at få belyst lønmodtagerens risiko for at udvikle eller pådrage sig syg-
     domme, jf. dog § 3.”
     ”§ 6. en lønmodtager skal inden ansættelsen af egen drift eller på spørgsmål derom fra
     arbejdsgiveren oplyse, om lønmodtageren er bekendt med at lide af en sygdom eller har
     symptomer på en sygdom, som vil have væsentlig betydning for lønmodtagerens ar-
     bejdsdygtighed ved det pågældende arbejde.”
     forslaget til helbredsoplysningsloven blev fremsat den 4. oktober 1995. i bemærknin-
     gerne til lovforslaget hedder det bl.a. (folketingstidende 1995-96, tillæg a, lovforslag
     nr. l 13, s. 132 og s. 136):
     ”til § 2
     dette er lovforslagets hovedbestemmelse, som bygger på to grundlæggende sondringer.
     det drejer sig om sondringen mellem aktuelle og fremtidige sygdomme og om sondrin-
     gen mellem relevante og irrelevante helbredsoplysninger.
     § 2, stk. 1-3, vedrører de aktuelle sygdomme. oplysninger om sådanne sygdomme kan
     indhentes, hvis oplysningerne er relevante, det vil sige, at oplysningerne har væsentlig
     betydning for lønmodtagerens arbejdsdygtighed ved det pågældende arbejde.
     …
     med hensyn til arbejdsgiverens spørgsmål om hidtidigt sygefravær er konsekvensen af
     bestemmelsen, at arbejdsgiveren kun må spørge om antallet af sygedage, når det drejer
     sig om fravær pga. sygdomme, som – fortsat – vil have væsentlig betydning for ar-
     bejdsdygtigheden ved det pågældende arbejde. …
     til § 6
     lønmodtageren skal af sig selv oplyse om alle aktuelle sygdomme, eller symptomer på
     sygdomme, som vedkommende ved, at han eller hun lider af, og som vil have væsentlig
                                               - 12 -
      betydning for arbejdsdygtigheden. i sit indhold svarer bestemmelsen til princippet i
      funktionærlovens § 5. det indebærer, at fravær på grund af en sygdom, som lønmodta-
      geren efter bestemmelsen skulle have oplyst arbejdsgiveren om, efter omstændighe-
      derne ikke vil blive anset for lovligt forfald.
      princippet i § 6 er, at hvad lønmodtageren selv ved om, hvad der har væsentlig betyd-
      ning for arbejdsdygtigheden, skal arbejdsgiveren også have at vide. hvis arbejdsgiveren
      vil vide noget herudover, skal der være hjemmel hertil i § 2. det indebærer jo bl.a., at
      lønmodtageren ved den pågældende helbredsundersøgelse får noget at vide, som han
      eller hun ikke vidste før.
      det vil sige, at der ikke er fuldstændig kongruens mellem § 2, stk. 1 og 2, og § 6, idet
      arbejdsgiverens ret til at stille spørgsmål efter § 2, stk. 1 og 2, går videre end lønmodta-
      gerens pligt efter § 6 til - også uopfordret - at give oplysninger, jf. bemærkningerne til §
      2. overtrædelse af § 6 kan ikke udløse sanktioner efter lovforslagets kap. viii.
      specielt for så vidt angår hiv-positive, betyder reglen i § 2, sammenholdt med oplys-
      ningspligten i § 6, at man ikke er forpligtet til at oplyse, at man er hiv-positiv, da det
      kun er det for udførelsen af arbejdet relevante fravær, der kan begrunde en oplysnings-
      pligt. det vil imidlertid være sådan, at oplysningspligten må antages at blive skærpet,
      efterhånden som det bliver den ansættelsessøgende klart, at risikoen for uarbejdsdygtig-
      hed er stigende.
      der vil være en glidende overgang til det tidspunkt, hvor den ansættelsessøgende på
      grund af udbrudt sygdom må indse, at risikoen for uarbejdsdygtighed er nærliggende.
      der vil altid skulle foretages en konkret vurdering.”
anbringender
hk/danmark som mandatar for a har navnlig anført, at region midtjylland ikke har været
berettiget til at annullere ansættelsesaftalen og derfor skal betale erstatning for løn svarende til
en opsigelsesperiode på 14 dage. a har hverken givet urigtige oplysninger eller tilsidesat sin
loyale oplysningspligt i forbindelse med ansættelsen. i øvrigt ville manglende overholdelse af
oplysningspligten alene kunne begrunde fortabelse af retten til løn ved et eventuelt efterføl-
gende sygefravær, jf. funktionærlovens § 5.
a var hverken forpligtet til at oplyse, at hun var i opsagt stilling, eller at opsigelsen skyldtes
lang tids sygefravær på grund af arbejdsbetinget stress.
da hun ansøgte om stillingen som lønkonsulent i regionshuset x-by, anså hun sig selv for
rask, og hun mente ikke, at der var risiko for tilbagefald, fordi hendes stressreaktion alene
skyldtes det dårlige forhold til lederen b på hendes hidtidige arbejdsplads. sygemeldingen
havde derfor alene relation til denne arbejdsplads. det efterfølgende forløb har da også be-
kræftet hendes formodning, for hun blev ansat i en stilling som lønkonsulent i å-by kom-
mune den 4. oktober 2010 og har siden da kun haft ganske få sygedage, som ikke har med
                                              - 13 -
stress at gøre. der er derfor ikke tale om en sygdom, som hun efter reglen i helbredsoplys-
ningslovens § 6 var forpligtet til at oplyse arbejdsgiveren om.
ansøgeren til en stilling har ikke en almindelig pligt til at oplyse, at han eller hun sidder i op-
sagt stilling. der skal naturligvis svares ærligt på et eventuelt spørgsmål herom, men et sådant
spørgsmål fik hun aldrig. hun har derfor heller ikke overtrådt sin loyalitetspligt ved at und-
lade at oplyse herom af egen drift.
ansættelsesaftalen blev annulleret, uden at hun forinden havde fået lejlighed til at udtale sig
om de nye oplysninger, som personalechefen c havde fået ved telefonsamtalen med b, her-
under oplysningen om, at sygemeldingerne havde stået på siden juni 2009, og at hun skulle
være ”en skrøbelig medarbejder af sind”. i mailkorrespondancen havde hun udtrykkeligt an-
modet om at blive hørt, men det blev afslået.
som følge af den manglende overholdelse af pligten til partshøring, jf. forvaltningslovens §
19, er afgørelsen usaglig, idet regionen ikke har bevist, at partshøring i det konkrete tilfælde
ikke ville kunne få betydning for resultatet. hun har derfor krav på en godtgørelse, som pas-
sende kan fastsættes til 50.000 kr.
yderligere har hun krav på en godtgørelse i henhold til helbredsoplysningslovens § 12 som
følge af, at regionen i forbindelse med afgørelsen om at annullere ansættelsesaftalen gjorde
brug af helbredsoplysninger, der var tilvejebragt i strid med reglerne i denne lov. der var tale
om oplysninger, der blev givet under telefonsamtalen mellem hendes tidligere chef, b, og
personalechefen på regionshuset x-by, c. også denne godtgørelse kan passende fastsættes til
50.000 kr.
region midtjylland har navnlig anført, at regionen var berettiget til at annullere tilsagnet om
ansættelse af a, da man opdagede, at hun havde ført ansættelsesudvalget bag lyset – og der-
med overtrådt sin loyale oplysningspligt – ved at undlade at oplyse, at hun sad i opsagt stil-
ling, og at opsigelsen skyldtes langtidssygemelding på grund af arbejdsbetinget stress. tilsag-
net var derfor ugyldigt på grund af as fortielse af forhold af væsentlig betydning for arbejds-
giveren. derfor har hun ikke krav på løn.
                                               - 14 -
fortielsen indebærer også en overtrædelse af helbredsoplysningslovens § 6, jf. funktionærlo-
vens § 5, da det efter omstændighederne var klart for a, at hendes sygdom og symptomer på
arbejdsbetinget stress var af væsentlig betydning for hendes arbejdsdygtighed i den nye stil-
ling, som i det væsentlige var af samme karakter som den hidtidige stilling. det er i den for-
bindelse væsentligt, at hun fortsat var sygemeldt under ansættelsessamtalerne om den nye
stilling, og at der dermed ikke var tale om et afsluttet sygdomsforløb.
det bestrides, at as stress alene kan tilskrives problemer i forhold til chefen i hendes stilling
på sygehuset i y-by. hendes forklaring herom modsiges bl.a. af journalnotaterne fra hendes
egen læge, som hun selv har fremlagt under sagen. det er ikke noget bevis, at hun i sin an-
sættelse i å-by kommune ikke har haft sygefravær på grund af stress.
selv om a ikke direkte blev spurgt, om hun var sagt op eller selv havde sagt op fra sin hidti-
dige stilling, bragte hun dog aktivt og bevidst ansættelsesudvalget i den vildfarelse, at hun
fortsat arbejdede i denne stilling. på sit cv havde hun således ikke anført nogen slutdato for
aktuelle stilling, men lod denne rubrik stå åben, og som det fremgår af cs forklaring, talte hun
under ansættelsessamtalerne om sin aktuelle situation på en måde, der efterlod det indtryk, at
hun fortsat arbejdede. hendes begrundelse for at bede om fuld diskretion, således at c måtte
vente med at indhente referencer på hende fra b, viser også, at hun bevidst førte ansættelses-
udvalget bag lyset og udnyttede den vildfarelse om de faktiske forhold, hun bibragte udvalget.
dette forhold medfører i sig selv, at annulleringen af ansættelsestilsagnet var berettiget.
regionen har ikke forsømt sin pligt til partshøring inden afgørelsen om annullering af ansæt-
telsesaftalen, jf. forvaltningslovens § 19. cs brev af 8. juni 2010, som a besvarede ved sit
brev af 10. juni 2010, medfører således, at pligten til partshøring er opfyldt. ved den efterføl-
gende telefonsamtale mellem c og b fremkom der ikke oplysninger, som var forkerte, eller
som kunne give anledning til yderligere kommentarer fra a af betydning for resultatet. derfor
var det berettiget, at regionen traf afgørelse på dette grundlag uden nogen supplerende høring
af a.
subsidiært har regionen anført, at en eventuel overtrædelse af partshøringsreglerne i hvert fald
ikke har haft betydning for resultatet, og at fejlen derfor ikke spiller nogen rolle efter en kon-
kret væsentlighedsvurdering. det afgørende var, at a ved sin uærlige adfærd havde mistet
ansættelsesudvalgets tillid, og det ville en eventuel yderligere partshøring ikke kunne rette op
                                              - 15 -
på. hun er derfor under alle omstændigheder afskåret fra godtgørelse på grund af manglende
eller utilstrækkelig partshøring.
regionshuset x-by har ikke tilvejebragt helbredsoplysninger i strid med helbredsoplysnings-
loven eller gjort brug af ulovligt tilvejebragte helbredsoplysninger. oplysningerne om, at a
havde været langtidssygemeldt på grund af arbejdsrelateret stress, og at dette var årsagen til
opsigelsen af hende, modtog regionshuset x-by fra hende selv. før modtagelsen af hendes
brev af 10. juni 2010 havde regionshuset x-by således hverken kendskab til hendes sygdom
eller årsagen til opsigelsen. under telefonsamtalen med b fik regionshuset x-by ikke yderli-
gere helbredsoplysninger om hende, men hendes oplysning om tidspunktet for sygemeldingen
blev blot korrigeret. bs almindelige beskrivelse af hende som medarbejder havde ikke karak-
ter af helbredsoplysninger i lovens forstand. da der således ikke fra arbejdsgiverens side er
sket en overtrædelse af helbredsoplysningsloven, er godtgørelse i henhold til lovens § 12
udelukket.
højesterets begrundelse og resultat
erstatning for annulleringen af tilsagnet om ansættelse
den 21. maj 2010 gav region midtjylland a tilsagn om ansættelse pr. 1. juli 2010 i en stilling
som lønkonsulent i regionshuset x-by. i juni 2010 annullerede regionen tilsagnet. spørgs-
målet er i første række, om annulleringen var berettiget, fordi a i forbindelse med ansættelsen
havde tilsidesat sin oplysningspligt efter helbredsoplysningslovens § 6 og sin almindelige
loyalitetspligt ved at undlade at oplyse, at hun var opsagt fra sin hidtidige stilling som perso-
nalekonsulent ved regionshospitalet y-by til fratræden med udgangen af maj 2010 som følge
af langvarigt sygefravær på grund af arbejdsrelateret stress, og at hun fortsat var sygemeldt.
parterne er enige om, at sagen skal afgøres uden hensyn til, at region midtjylland var as ar-
bejdsgiver både ved regionshospitalet y-by og i regionshuset x-by.
helbredsoplysningsloven bestemmer i § 6, at en lønmodtager inden ansættelsen af egen drift
skal oplyse, om han er bekendt med at lide af en sygdom, som vil have væsentlig betydning
for hans arbejdsdygtighed ved det pågældende arbejde. højesteret finder, at oplysningspligten
efter bestemmelsens ordlyd og formål omfatter arbejdsbetinget stress, der medfører sygefra-
vær – uanset om forholdet må anses for en sygdom i medicinsk forstand.
                                               - 16 -
efter bemærkningerne til lovforslaget gælder oplysningspligten ikke alene i tilfælde, hvor
uarbejdsdygtighed er en sikker følge af sygdommen, men også i tilfælde, hvor der er nærlig-
gende risiko for uarbejdsdygtighed, jf. folketingstidende 1995-96, tillæg a, s. 136 (l 13), og
højesteret finder, at denne forståelse ligger inden for rammerne af bestemmelsens ordlyd.
oplysningspligten gælder efter ordlyden i tilfælde, hvor lønmodtageren er ”bekendt med” at
lide af en sygdom, som vil have væsentlig betydning for hans arbejdsdygtighed. højesteret
finder imidlertid, at oplysningspligten tillige må gælde i tilfælde, hvor lønmodtageren må
indse, at han lider af en sygdom med nærliggende risiko for uarbejdsdygtighed. dette har også
støtte i det ovenfor anførte sted i bemærkningerne til lovforslaget. såfremt lønmodtageren er
bekendt med, at han har lidt af en sådan sygdom, er det herefter afgørende for oplysnings-
pligten, om han med rette kan anse sig for fri af den nævnte risiko.
på det tidspunkt i maj 2010, hvor a ansøgte om stillingen i regionshuset x-by og regionen
gav hende tilsagn om ansættelse, havde hun i sin hidtidige stilling siden november 2009 været
fuldtidssygemeldt på grund af stress. i sygeperioden havde hun modtaget hjælp fra en psyko-
log samt egen læge, og hun vedblev at være sygemeldt, til ansættelsen ophørte med udgangen
af maj 2010. den nye stilling som lønkonsulent var af samme art som den hidtidige som per-
sonalekonsulent, og den måtte forventes at have samme karakter. det fremgår af hendes læges
journalnotater og af referaterne af hendes samtaler med sin hidtidige arbejdsgiver, at hendes
stress var relateret til hendes arbejde, herunder forholdet til hendes nærmeste leder, men også
andre mulige årsager er nævnt. hun anså efter sin forklaring problemerne for løst med skiftet
til en ny stilling og en ny chef, men efter en samlet bedømmelse finder højesteret det godt-
gjort, at hun i forbindelse med ansættelsessamtalerne ikke med rette kunne anse sig for fri af
sin stress, men måtte indse, at der var en nærliggende risiko for fortsat stress med væsentlig
betydning for hendes arbejdsdygtighed. det forhold, at hun efterfølgende gennem tre år i en
anden stilling kun har haft mindre sygefravær, der efter det oplyste ikke skyldes stress, kan
ikke føre til andet resultat ved bedømmelsen af forholdene på tidspunktet for ansættelsessam-
talerne.
herefter finder højesteret, at a tilsidesatte sin oplysningspligt efter helbredsoplysningslovens
§ 6 ved ikke at oplyse arbejdsgiveren om sin sygemelding på grund af stress.
                                               - 17 -
a angav i sin stillingsansøgning af 10. maj 2010, at ”jeg arbejder i dag som personalekonsu-
lent ved regionshospitalet y-by”. i det vedlagte cv (”dataliste”) havde hun ved ansættelses-
stedet regionshospitalet y-by anført ”2006→         ” dvs. uden slutdato i modsætning til anførs-
lerne ved alle tidligere ansættelsessteder og på trods af, at hun da vidste, at ansættelsen ville
ophøre ultimo maj 2010 på grund af opsigelse. herefter, og efter forklaringerne fra regionens
repræsentanter under ansættelsessamtalerne, c og d, som støttes af bemærkningen i as mail
af 26. maj 2010, ”har nu talt med b – så det er på plads;-)”, lægger højesteret til grund, at a
bevidst gav regionens repræsentanter et urigtigt indtryk af, at hun var aktiv i uopsagt stilling,
for at undgå, at korrekt oplysning om hendes hidtidige ansættelsesforhold skulle få negativ
betydning for hendes ansættelsesmulighed. højesteret finder, at hun herved har handlet svig-
agtigt og i strid med sin almindelige loyale oplysningspligt som lønmodtager.
på baggrund af de ovenfor anførte omstændigheder finder højesteret, at såvel as tilsidesæt-
telse af sin oplysningspligt efter helbredsoplysningslovens § 6 som hendes svigagtige tilveje-
bringelse af en opfattelse hos regionens repræsentanter af, at hun var aktiv i uopsagt stilling,
har givet regionen ret til at annullere tilsagnet om ansættelse som ugyldigt. hun er derfor ikke
berettiget til erstatning i anledning af annulleringen af ansættelsestilsagnet.
godtgørelse for regionens påståede overtrædelse af helbredsoplysningsloven
allerede fordi de helbredsoplysninger, som regionen har brugt, efter det anførte er omfattet af
as oplysningspligt efter helbredsoplysningslovens § 6, har regionen ikke handlet i strid med §
2. der er således ikke grundlag for godtgørelse efter lovens § 12.
godtgørelse for manglende partshøring
som nævnt i højesterets dom af 27. november 2006 (ufr 2007.537) skal de forvaltningsret-
lige regler om sagsbehandling bidrage til, at der træffes saglige afgørelser, og tilsidesættelse
af f.eks. sagsbehandlingsregler om partshøring kan ikke i sig selv udløse et krav på kompen-
sation.
inden der blev truffet afgørelse om at annullere tilsagnet om ansættelse af a, fik hun lejlighed
til at udtale sig ved brevet af 10. juni 2008. hun blev imidlertid ikke hørt om de nye faktiske
oplysninger fra hendes tidligere chef, b, hvilket burde være sket.
                                             - 18 -
efter bevisførelsen om regionens begrundelse for at annullere ansættelsen af a finder høje-
steret, at en supplerende partshøring af a ville have været uden betydning for afgørelsen.
herefter kan den utilstrækkelige partshøring ikke udløse krav på godtgørelse.
konklusion
a har hverken krav på erstatning eller godtgørelse som følge af forløbet i forbindelse med
annulleringen af tilsagnet om ansættelse af hende.
højesteret stadfæster herefter vestre landsrets dom.
sagsomkostninger
region midtjylland har for alle tre instanser været repræsenteret af en juridisk konsulent, der
er medarbejder i regionen. det er oplyst, at der har været positive udgifter til navnlig trans-
port, men ikke noget nærmere herom. højesteret finder herefter ikke grundlag for at pålægge
hk/danmark at betale sagsomkostninger til region midtjylland.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
ingen af parterne skal betale sagsomkostninger til den anden part.
