                             højesterets dom
                           afsagt tirsdag den 11. maj 2010
sag 139/2007
(1. afdeling)
a ved b
(advokat erik høimark)
mod
skatteministeriet
(kammeradvokaten ved advokat david auken)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 2. afdeling den 19. marts 2007.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: torben melchior, asbjørn jensen, lene pagter
kristensen, niels grubbe og henrik waaben.
påstande
appellanten, a ved b, har for højesteret nedlagt følgende påstande:
”påstand 1:
principalt at indstævnte tilpligtes at anerkende, at skats afgørelse af 4. oktober 2001 er ugyl-
dig, og subsidiært at indstævnte tilpligtes at anerkende, at det af indstævnte rejste krav vedrø-
rende moms mv. for 1996 er forældet.
påstand 2:
indstævnte tilpligtes at anerkende, at opspaltningen i fejltyperne 1.1-1.4 helt eller delvist hvi-
ler på forkerte principper, at appellanten i forhold til urigtig faktureret moms skal indrømmes
korrektionsadgang alene med hensyntagen til momsens neutralitet, og uden at det er et krav,
at afgiftsmodtageren skal beriges, og at appellanten i relation til fejltype 1.4 har været i god
tro, hvorfor der kan ske berigtigelse, uden at det er et krav, at afgiftsmodtageren skal beriges.”
                                                - 2 -
a ved b har således ikke gentaget sin påstand 2 for landsretten.
skatteministeriet har påstået stadfæstelse, subsidiært at ministeriet skal anerkende, at forhøjel-
sen af momstilsvaret for 1., 2. og 3. kvartal 1996 er forældet.
anbringender
a ved b har til støtte for sin påstand 1 om ugyldighed supplerende anført, at afslag på fristud-
sættelse i sig selv er en forvaltningsafgørelse, og at told- og skatteregionen derfor i den for-
bindelse skulle have foretaget bl.a. partshøring. til støtte for påstanden om ugyldighed har b
endvidere henvist til, at han alene hæfter for de moms- og afgiftskrav, der vedrører hans per-
sonligt drevne virksomheder, og ikke for krav vedrørende driften af hotellerne og restauran-
terne, der drives af hans ægtefælle.
til støtte for sin subsidiære påstand 1 har b yderligere henvist til, at der først blev foretaget
udlæg efter årsskiftet 2001-02.
til støtte for påstand 2 har b anført, at inddelingen i fejltyperne 1.1-1.4 har medført, at mange
fejl er blevet rubriceret under en forkert fejltype, ligesom der i mange tilfælde vil kunne ske
rubricering under flere fejltyper. endvidere følger det af ef-domstolens praksis, at der kan
ske korrektion af eventuelle urigtige momsfaktureringer, såfremt staten ikke lider et af-
giftstab, uden at det er et krav, at leverancemodtageren beriges. det under påstand 1 anførte
om manglende hæftelse for krav vedrørende driften af hotellerne og restauranterne gøres også
gældende til støtte for påstand 2.
skatteministeriet har over for bs påstand 1 supplerende anført, at told- og skatteregionen på
baggrund af korrespondancen med advokat jon johnsen forud for regionens afgørelse af 4.
oktober 2001 med føje kunne gå ud fra, at advokaten også repræsenterede b i den administra-
tive skattesag.
til støtte for sin subsidiære påstand om forældelse har skatteministeriet yderligere anført, at
der i december 2001 blev indgået aftale om suspension af forældelsesfristen, hvorfor der i
givet fald kun kan være indtrådt forældelse af momstilsvaret for 1.-3. kvartal 1996.
                                                - 3 -
over for bs påstand 2 har skatteministeriet anført bl.a., at fejltyperne 1.1 og 1.2 begge er ud-
tryk for, at appellanten har afregnet et andet og lavere momsbeløb, end den salgsmoms der
rent faktisk er faktureret og opkrævet hos kunderne. fejltyperne 1.1 og 1.2 adskiller sig fra
hinanden derved, at der ved fejltype 1.2 efter faktureringen over for kunden er sket en nedre-
gulering af den faktisk fakturerede salgsmoms, således at der over for told- og skattemyndig-
hederne kun er afregnet moms efter en lavere ”kursus-moms-sats”. fejltype 1.3 og 1.4 vedrø-
rer situationer, hvor henholdsvis de materielle og formelle betingelser for at anvende den da-
gældende vejledning y 99 ikke er opfyldt, og hvor der derfor er afregnet en for lav salgs-
moms til told- og skattemyndighederne. selv om de fire fejltyper alle er udtryk for, at appel-
lanten til fordel for sig selv har afregnet for lidt salgsmoms, adskiller de forskellige fejltyper
sig fra hinanden, og skattemyndighederne er berettigede til at foretage den nævnte inddeling i
forskellige fejltyper i arbejdet med at opgøre den skyldige moms.
b opfylder ikke betingelserne for at kunne berigtige sine fakturaer med tilbagevirkende kraft,
jf. ef-domstolens dom af 13. december 1989 i sag 324/87, genius holding, og dom af 19.
september 2000 i sag c-454/98, schmeink & cofreth. han har ikke rettidigt og fuldstændigt
afværget risikoen for afgiftstab for myndighederne, og han har ikke været i god tro. en kor-
rektion måtte i øvrigt forudsætte, at b tilbagebetaler moms til sine kunder, og det er udoku-
menteret, at han skulle være villig hertil. sagen vedrører transaktioner i årene 1996-99, og de
pågældende kunder har i sin tid foretaget fradrag for købsmomsen. afgiftsmyndighederne har
ikke i dag mulighed for at genoptage kundernes afgiftstilsvar og efteropkræve moms hos dem,
hvis berigtigelse blev tilladt.
supplerende sagsfremstilling
advokat jon johnsens brev af 14. september 2001 til told- og skatteregion thisted har føl-
gende ordlyd:
       ”vedr.: deres j.nr. … - a v/b, …
       i ovennævnte sag er de ved skrivelse af 28/8 2001 fremkommet med forslag til ændring
       af min klients afgiftstilsvar.
                                                - 4 -
       der er tale om et meget stort beløb og et meget stort antal bilag, hvorfor min klient ikke
       har mulighed for at kommentere deres forslag indenfor den af dem givne meget snævre
       frist.
       endvidere er min klient af den opfattelse, at det ikke er muligt at kommentere deres
       forslag, så længe min klient ikke har samtlige bilag, idet der ved ransagningen for ca. et
       år siden blev beslaglagt flere bilag, end der nu er udleveret. min klient mener således, at
       det ikke kan udelukkes, at der i de bilag, som min klient endnu ikke har adgang til, fin-
       des bilag, der vil kunne nedbringe et eventuelt krav.
       de bedes venligst bekræfte, at de har modtaget nærværende skrivelse, og bedes med-
       dele mig en ny realistisk frist.”
i et brev af 27. september 2001 fra advokat jon johnsen til politimesteren i løgstør – hvoraf
der blev sendt kopi til told- og skatteregion thisted – hedder det:
       ”vedr.: deres j.nr. … - b.
       hoslagt fremsendes kopi af skrivelse af 17/9 2001 fra told- og skatteregion thisted.
       jeg finder det ikke ganske rimeligt, at told- og skatteregionen sætter så snævre tids-
       grænser for en kommentar til regionens ændringsforslag. det er næppe heller særlig ri-
       meligt, at den administrative sag afgøres, inden det er afgjort, hvorvidt sagen ligeledes
       vil søges strafferetligt forfulgt.
       jeg har p.t. ikke modtaget nogen påtaleopgivelse, men hvis det sker, ser jeg ikke noget
       til hinder for, at den administrative sag fremmes.
       de har tilkendegivet, at de ikke har indvendinger imod, at jeg udleverer det bilagsmate-
       riale, som jeg har modtaget, hvorfor en sådan udlevering har fundet sted.
       for mig at se ser det ud som om, at de har tilendebragt deres arbejde, idet jeg opfatter
       de 25 ringbind, som det materiale, som de og told- og skatteregion thisted vil støtte
       kravet på. derfor har jeg svært ved at se, at betingelserne for at nægte at udlevere det
       beslaglagte materiale stadig er opfyldt. som de kan se nægter told- og skatteregion
       thisted imidlertid fortsat at udlevere det beslaglagte materiale.
       jeg beder dem meddele mig, hvorvidt materialet kan udleveres på nuværende tidspunkt
       og i benægtende fald, hvorfor de fortsat nægter at udlevere materialet. jeg kan i den
       forbindelse oplyse, at min klient er af den opfattelse, at told- og skatteregion thisted
       kun har interesseret sig for den del af bilagene, der støtter told & skats synspunkt,
       hvorfor det vil være umuligt at udtale sig uden forbehold om told- og skatteregion thi-
       steds ændringsforslag af 28/8 2001 uden det beslaglagte og ikke udleverede materiale.
       jeg har anmodet om udsættelse med afgivelse af et svar, hvilket told- og skatteregion
       thisted har meddelt ved vedlagte skrivelse, men som de kan se, skal der indgives svar
                                                - 5 -
       inden den 2/10 2001. dette er ikke muligt, idet jeg som bekendt ikke har alle de bilag,
       der blev medtaget ved ransagningen.
       sluttelig kan jeg oplyse, at det findes svært foreneligt med emk’s regler om kontradik-
       tion, at man fratager en sigtet mulighed for at varetage sine interesser under den admini-
       strative behandling af skattesagen.
       …”
der er i øvrigt for højesteret fremlagt et omfattende materiale i form af bl.a. årsregnskaber for
b, c, x aps og y a/s, indbetalingsbilag/fakturaer, posteringslister og diverse andet regn-
skabs- og bogføringsmateriale.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af b og d samt forklaring af c.
b har forklaret, at z slot og æ herregaard er i lige sameje mellem ham og hans ægtefælle c.
y ejes af y a/s, der igen ejes i lige sameje af ham og c. ø slot ejes i lige sameje af ham og
c, og x ejes af x aps, der igen ejes af y a/s. han driver virksomhed med handel og land-
brug i navnet e vinimport, nu a. han kone driver restaurationsvirksomhed. han har et sær-
skilt cvr-nummer for sin landbrugsvirksomhed. y driver restaurationsvirksomhed og driver
selv en landbrugsvirksomhed. han har dog en pasningsaftale, der ikke er en forpagtningsaf-
tale med y. x har drevet restaurations- og hotelvirksomhed i 1999 med egen bevilling og eget
personale. de har ikke forpagtet restaurationsdriften ud, idet der også her blot er tale om en
pasningsaftale. x drives af selskabet. c tager sig af hotellerne. hun har dog ikke alkoholbe-
villing til y og x, da hun kun kan have to bevillinger. y a/s og x aps har derfor deres egen
bestyrer og egen alkoholbevilling. der var kontrol i virksomhederne hvert år i årerne 1993-
1995. kontrollen for 1996 foregik i 1997. i 1993 blev der kontrolleret vinafgifter hos ham og
moms hos ægtefællen. i 1995 og 1996 var der samordnet kontrol. skat mødte op hos ham og
fik bilag og kontospecifikationer med hjem. skat var mødt ved en person ved navn morten-
sen, som bad om forklaring på nogle af bilagene vedrørende momsen. i juni 1996 fik han bi-
lagene tilbage og regnskabet godkendt med en enkelt bemærkning om momsen på en faktura
vedrørende lokaleleje. han foreviste mortensen momskoderne i regnskabet, og de blev drøf-
tet. de talte om fordelingen af moms mellem konto 12-0 og 12-1. mortensen havde ingen be-
mærkninger til beregningen, som han fik forevist. y 99 siger, at den momsfri lejedel i et ar-
rangement skal fordeles ud fra regnskabets udgifter. da fakturaerne blev udstedt, kendte man
                                                - 6 -
derfor ikke fordelingen. den 31. august eller 1. september 2001 modtog han en fax på 88 si-
der fra advokat johnsen. johnsen måtte først ikke udlevere materialet, da han var forsvarer for
ham. han skulle til e-land til høsten og talte derfor med johnsen om fristen for bemærknin-
ger. der var 300.000 bilag, hvorfor det var en stor opgave, der lå foran ham. da han kom
hjem medio september 2001, fik han oplyst om fristforlængelsen fra johnsen. med i faxen fra
advokat johnsen var et brev af 28. august 2001 fra skat og en sagsfremstilling. der var ingen
underbilag. bilagene var heller ikke blevet sendt til ham direkte fra skat. han opfattede ikke,
at der var andre bilag end sagsfremstillingen til brevet af 28. august 2001. han talte senere
med johnsen, der oplyste, at der stod nogle ringbind på hans kontor. det var 10.000 kopier af
forskellige sammenblandede bilag. han bad derfor om yderligere frist. johnsen omtalte ikke i
sin fax, at han havde bilag stående. materialet var svært tilgængeligt. der var tale om 3 % af
hans regnskabsbilag, der var blandet sammen med bilag fra tre andre virksomheder. bilagene
var til dels tilvejebragt i forbindelse med ransagninger på virksomhederne. et af problemerne
er at adskille virksomhederne, og flere af bilagene går desuden igen i flere fejltyper. han
kontaktede derfor den 27. eller 28. september 2001 sin revisor for at få hjælp. i juli eller au-
gust 2005 fik han beregningerne i et regneark fra skat. først derefter kunne han finde ud af,
fra hvilken virksomhed de enkelte bilag stammer. skat har ikke forstået, hvordan hans regn-
skabsprogram c 4 virkede i 1996, og har derfor beregnet for høj moms. programmet sam-
menlagde dagens samlede moms, hvilket skat ikke forstod. virksomheden a har i 1997-1999
betalt 11 mio. kr. i moms for så vidt angår de fakturaer, der er udvalgt af skat, selv om skat
kun har opfattet, at der er betalt 5,5 mio. kr. i moms vedrørende disse bilag.
ejendommene og selskaberne har samme ejer. han og c har lånt penge i banken, og de hæfter
begge for lånene med hele deres formue. de har samme konto, hvor deres indtægt går ind.
det er en cash pool konto. formålet er at spare renter og lette virksomhedens drift. kontoen
føres af e vinimport eller a. hotelpersonalet, der er ansat af restauratøren, indgår aftalen med
den enkelte gæst. overskuddet går til ejeren. fakturaen udstedes ved afrejse eller et par dage
senere af hotellet. der oprettes en ordre, og ydelserne lægges ind. der udstedes derefter au-
tomatisk en faktura af hotellet, og fakturaen bliver bogført automatisk. kontant betaling be-
holdes i hotellet. kassen gøres op med forskellige mellemrum af hotellets chef. beløbet an-
vendes til køb og til lønninger. hvis der er flere penge, indbetales beholdningen til cash pool
kontoen via en bank. de bliver derved krediteret til det enkelte hotel, og 20 % betales á conto
til skat. ved kreditsalg udstedes faktura, der sendes til kunden, som betaler på et medsendt
                                                - 7 -
girokort. betalingen sker til as konto. beløbene bogføres til fordel for det enkelte hotel. der
sker en spaltning, afhængig af om der er tale om momsfri lokaleleje eller ej, hvorefter belø-
bene fordeles på to konti. herfra trækkes der automatisk moms til skat. det er hotellet, der
oplyser, om der skal betales moms eller ej. hver postering har et bilagsnummer. 80 % af be-
talingerne er ikke registreret hos a. hotellet laver et samlet bilag vedrørende hver kontant
betaling til kontoen og et bilag vedrørende hver faktura, der betales efterfølgende. de moms-
beløb, der indbetales til momsafregningskontoen, overføres til skat. a ser bare indbetalingen.
bogføringen sker på hotellet. restbeløbet indtægtsfører hotellet på en mellemregning. hvis
der er givet kredit, og der ikke sker betaling, bogføres intet hos a. a laver á conto afregning
af moms. den endelige momsafregning laves af hotellet. hvis et hotel udsteder en kreditnota,
ser a ikke denne, da der så ikke sker en indbetaling. hotellernes fakturaer er ikke registreret i
a. fakturaen ligger i kopi hos hotellerne. i 1996-1998 blev der i hotellerne anvendt regn-
skabssystemet c 4, og fra 1998 og frem er anvendt et andet system ved navn stw. a har an-
vendt et regnskabssystem ved navn c 5. de fakturaer, a selv udsteder, bogføres den dag, de
udstedes, og arkiveres særskilt på virksomhedens kontor. de fakturaer fra hotellerne, der ved-
rører indbetalinger, står for sig et andet sted hos a. der er en mellemregningskonto mellem
hans ægtefælle og ham. de har ikke lånt penge af hinanden. hotellerne betaler leje for brug af
lokaler. dette gælder ikke de hoteller, der drives fra egne lokaler. der er ingen momskonto i
ejendommenes regnskaber. restauratøren køber varer hjem til hotellerne. én af leverandø-
rerne er a. de fakturaer fra hotellerne, der er fundet i as papirer, som ikke er registreret i a,
er ikke indbetalt til a. det er som nævnt ikke alle hotellernes indtægter og udgifter, der føres
over i a. den moms, a har afregnet til skat, er kun á conto. hotellerne har derudover betalt
ca. 8 mio. kr. i moms. i 1996 antog skat, at der var betalt et lavere beløb i moms, end der fak-
tisk er betalt, da skat ikke har forstået regnskabsprogrammet c 4. der har ikke været fælles
momsregistrering af virksomhederne nogensinde. e vinimport har frem til 1996 stået registre-
ret som engrosvirksomhed. i 1997 og 1998 modtog de et nyt registreringsbevis fra skat med
en ændring til hotelvirksomhed, hvilket han dog fik ændret tilbage til engrosvirksomhed. der
er hverken ens kontoplan, fakturajournal eller regnskabsprogram i hotellerne og i a. hans
kones såkaldte kroregnskab er en del af hendes skatteregnskab. det er ikke et momsregnskab.
han er direktør for y a/s og x aps, der driver tre hoteller. han har derfor været ansvarlig
for, at der ikke er se-numre på alle de fakturaer, der er udstedt af hotellerne. han var ikke op-
mærksom på reglen fra 1998 med krav herom. det er en fejl, at der nogle gange står hans
cvr-nummer på fakturaerne fra hotellerne. han har intet haft med hotel- eller restaurations-
                                               - 8 -
driften at gøre. y a/s og x aps drives ikke af c, da de fik at vide, at man kun kunne have to
alkoholbevillinger. c har dog stået for driften af restauranterne. han har selv stået for ansæt-
telsen af en bestyrer. fejltype 1.3 og 1.4 er der ingen logik i at opsplitte. 1.3 er i vidt omfang
offentlige kunder. et mindre antal er private arrangementer med lokaleleje. samtlige fakturaer
i 1.3 og 1.4 er ens, og der er afregnet den lovpligtige moms. det er ikke usædvanligt, at der i
forbindelse med et møde er udstedt faktura til den enkelte deltager. der har dog stadigvæk
været tale om et møde. det er hotelpersonalet og ikke a, der afgør, om der er tale om momsfri
lokaleleje. regnskabet føres af det personale, der er ansat i det enkelte selskab. hans kone har
en ansat bogholder, f. hotellernes kurser bogføres ikke af a, men af det enkelte hotel. i den
pågældende periode brugte han sin tid på engroshandel med vin, ejendomsadministration og
skovbrug. ca. 20 % af sin tid brugte han på en direktørpost i et e selskab. han har ikke haft
nogen hotelopgaver overhovedet.
han kom hjem fra e-land på et tidspunkt mellem den 15. og 20. september 2001. han skim-
mede faxen fra advokat johnsen den første uge i september 2001 og henvendte sig derefter til
johnsen for at få fristen forlænget. johnsens opgave var alene at være forsvarer for ham i
straffesagen. det blev ikke drøftet på dette tidspunkt med johnsen, hvorvidt han også skulle
repræsentere ham i skattesagen. han var i danmark igen senest den 20. september 2001. der
lå da mange opgaver og ventede på ham. hans kone er momskyndig. i praksis lavede f og g
momsangivelse for alle virksomhederne. de sad på adressen h-vej i brovst. der var regn-
skabspersonale på hvert hotel, nemlig receptionisten og bestyreren, og det var dem, der lavede
dele af momsregnskabet. det er g, som er nævnt i dommen fra vestre landsret. momsen fra
hotellerne er kun delvist afregnet fra a med check fra cash pool kontoen. hotellet lavede den
endelige afregning. alle momsbetalingerne sker dog fra samme cash pool konto hos a. han
er holdt op med at bruge y 99, den blev ophævet i 2007.
statsautoriseret revisor d har forklaret, at han har været revisor for b og cs virksomheder
siden 1988 eller 1989. han har ikke fuld indsigt i alle detaljerne, idet der er tale om nogle me-
get omfattende virksomheder. det er hans opfattelse, at der har været en klar arbejdsdeling
mellem ægtefællerne. b driver en handels- og landbrugsvirksomhed, og c driver hotel- og
restaurationsvirksomhed. der har været tale om fire eller fem momsnumre vedrørende hen-
holdsvis e vin, kroen, z planteskole, y og eventuelt x. hvert momsnummer har afregnet
moms. han har dog kun haft meget lidt med momsafregningen at gøre. han har udarbejdet
                                                - 9 -
skatteregnskabet uden stillingtagen til momsen. kroregnskabet er cs regnskab, der udspringer
af, at hun har alkoholbevilling. styringen af virksomhedens likviditet sker over en fælles
konto og spredes derefter ud til der, hvor pengene hører hjemme. af hensyn til likviditeten
var det vigtigt, at alle indbetalingerne straks blev sat ind på den fælles konto. én gang årligt
blev nettoresultatet overført til det enkelte selskab eller den enkelte person. der var ansat to
regnskabsmedarbejdere i virksomhederne, henholdsvis g hos a og f hos c. regn-
skabssystemet c 5 blev taget i anvendelse af a på et tidligere tidspunkt end af de øvrige virk-
somheder. den enkelte hotelvirksomhed havde sit eget kundebogholderi med en fælles konto-
plan. han mener dermed, at udgangspunktet for kontoplanerne er det samme, idet det var
mest hensigtsmæssigt. kontoplanerne var imidlertid tilrettet den enkelte virksomhed.
han har ikke lagt mærke til, hvilke se-numre der figurerede på den enkelte faktura. for så
vidt angår anden bullit i skattecenter thisteds brev af 31. oktober 2006 er punktet for firkan-
tet formuleret. beløbene for de enkelte virksomheder opsamles i as bogholderi, hvorefter
nettobeløbene tilbageføres til den enkelte virksomhed. han mener ikke, der var mulighed for,
at skat kunne foretage momskontrol vedrørende salgsindtægter hos det enkelte hotel på ho-
tellets adresse. det er de ansatte regnskabspersoner, der har stået for momsafregningen vedrø-
rende samtlige cvr-numre.
c har forklaret, hun er uddannet læge. hun købte i 1988 z slot for at drive hotel- og restaura-
tionsvirksomhed. hun søgte alkoholbevilling til virksomheden og skulle i den forbindelse
skrive under på, at hendes mand ikke handlede med vin. hun kontaktede derfor politiet, der
oplyste, at det godt kunne lade sig gøre at få alkoholbevilling alligevel, hvis hendes og hendes
mands økonomi og virksomheder var adskilte. i 1990 kom æ til. b var ikke inddraget i ho-
teldriften. hun stod selv for indretningen og ansatte personale. det er hende og hendes perso-
nale, der driver hotellerne. det er også hende, der bestemmer priserne og menuerne. når en
kunde skal betale til hotellet, udstedes der en faktura. hvis der er tale om et almindeligt re-
staurationsbesøg, udstedes der en almindelig faktura. hvis der tale om et møde, hvori der ind-
går lokaleleje, påføres fakturaen reduceret moms. det er personalet, der ordner dette. bog-
føringen er siden 1998 sket automatisk. kontantindbetalinger ligger i kassen, der gøres op af
personalet 1-2 gange pr. uge. restbeløbet efter betaling af varer, lønninger og eventuelt pri-
vatforbrug sendes til cash pool kontoen, der er hendes og bs fælleskonto. kreditbetalinger
går til samme konto, hvor de registreres til hende. der betales automatisk á conto moms af
                                                - 10 -
disse beløb. hendes bogholder, f, laver et endeligt momsregnskab, hvorefter hun efterbetaler
den eventuelle resterende moms. y var i et selskab, da det blev købt. dette selskab driver
også restauranten på ø slot og via et datterselskab x. hun tager løbende rundt til disse hotel-
ler. hun leder restauranterne og hotellerne, men der er ansat en bestyrer. b har intet med ho-
telvirksomheden at gøre. hun ansætter også personale til de hoteller, der drives i selskabs-
form.
de fleste af indbetalingerne sker kontant. momsen bliver betalt på forfaldsdagen, også á conto
momsen. hun har været med til at anvende y 99. hotellernes regnskabssystem har automatisk
beregnet moms. hun husker ikke, hvem der har fastsat den momssats, systemet har brugt.
hun var på et tidspunkt til møde hos horesta, hvorefter hun syntes, at fordelingen lød fornuf-
tig. hendes momsregnskab blev undersøgt af skat i 1993, uden at dette gav anledning til be-
mærkninger.
højesterets begrundelse og resultat
påstand 1
højesteret finder, at told- og skatteregion thisted – bl.a. på baggrund af advokat jon john-
sens breve af 14. og 27. september 2001 – med føje måtte gå ud fra, at advokat jon johnsen
også var advokat for a ved b i forbindelse med partshøringen i den administrative afgiftssag,
og tiltræder af de grunde, der er anført af landsretten, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for
at fastslå, at høringsfristen var for kort. herefter og da det, som b har anført om yderligere
fristforlængelse og om aktindsigt, ikke kan føre til et andet resultat, finder højesteret, at afgø-
relsen ikke er ugyldig som følge af sagsbehandlingsfejl.
det momstilsvar, som afgiftsmyndighederne efterfølgende har krævet forhøjet, er opgjort,
angivet og indbetalt af a ved b på grundlag af virksomhedens bogføring og under dens se-
nummer, jf. momslovens §§ 47, 56 og 57. højesteret lægger til grund, at fakturaer for de
momspligtige ydelser – bortset fra i forholdsvis få tilfælde – er udstedt under anvendelse af
as se-nummer eller uden angivelse af udstederens se-nummer, og det er ubestridt, at alle
betalinger af de fakturerede beløb er sket til as konto enten direkte eller ved overførsel fra de
enkelte hoteller. det er endvidere ubestridt, at fakturaer vedrørende den fradragne købsmoms
i alle tilfælde er udstedt til og betalt af a. det fremgår af de fremlagte årsregnskaber, at ind-
tægter og udgifter vedrørende de momspligtige aktiviteter er medtaget i resultatopgørelsen for
                                               - 11 -
a og dermed i bs indkomstopgørelse, idet alene den del, der er omfattet af spiritusbevillin-
gen, er henført til årsregnskabet for c med et beregnet beløb. herefter og under de omstæn-
digheder, der i øvrigt er anført af landsretten, tiltræder højesteret, at a ved b er anset som
afgiftspligtig i henhold til momslovens § 46, og at told og skat således med rette har kunnet
rejse sit krav over for b.
af de grunde, der er anført af landsretten, tiltræder højesteret endvidere, at kravet på forhø-
jelse af momstilsvaret for 1996 ikke er forældet.
højesteret tager derfor ikke bs påstand 1 til følge.
påstand 2
højesteret finder, at fejltyperne 1.1-1.4 alle er udtryk for en tilsidesættelse af momslovgivnin-
gen, således som både landsskatteretten og landsretten nærmere har redegjort for, og højeste-
ret finder ikke grundlag for at anse opspaltningen i de fire fejltyper for at hvile på forkerte
principper.
det fremgår af landsskatterettens afgørelse af 29. april 2005, at sagen for landsskatteretten
udelukkende drejede sig om ugyldighed og om fejltyperne 1.1-1.4, idet regionen havde ac-
cepteret at genoptage afgørelsen bl.a. for så vidt angår den beløbsmæssige opgørelse af disse
fejltyper. efter genoptagelse har regionen truffet afgørelse herom. denne afgørelse har været
indbragt for landskatteretten, der har afsagt kendelse den 22. december 2009. kendelsen er
efter det oplyste indbragt for domstolene. under den pågældende sag behandles spørgsmål om
rettelse af eventuelle fejl ved den momsmæssige behandling af enkelte poster, og højesteret
tager under nærværende sag ikke stilling hertil.
i en situation som den foreliggende, hvor den afgiftspligtige ikke rettidigt og fuldstændigt har
afværget risikoen for afgiftstab for statskassen, er det en betingelse for at kunne berigtige en
urigtigt faktureret moms, at vedkommende har været i god tro med hensyn til den skete faktu-
rering. højesteret finder det ikke godtgjort, at b har været i god tro, og allerede derfor har han
ikke krav på at kunne berigtige de omhandlede faktureringer.
herefter tager højesteret heller ikke bs påstand 2 til følge.
                                              - 12 -
højesteret stadfæster derfor dommen.
sagsomkostningerne er fastsat på baggrund af sagens værdi og under hensyn til sagens meget
betydelige omfang.
                                     thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
i sagsomkostninger for højesteret skal a ved b betale 400.000 kr. til skatteministeriet.
de idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms af-
sigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
