 -
                              udskrift
                                 af
                    sø- og handelsrettens dombog
                             ──────────
den 20. februar 2002 blev af retten i sagen
f-0029-00
1) ingeniørforeningen i danmark
   som mandatar for
   cc
   og
2) ingeniørforeningen i danmark
   som mandatar for
   ff
   (advokat finn lænkholm)
   mod
hansen & henneberg københavn a/s
(advokat poul bostrup)
afsagt sålydende
                               d o m:
                                       - 2 -
sagen vedrører spørgsmålet, om der efter funktionærlovens § 17a skal
betales en forholdsmæssig andel af et julegratiale ved funktionærers
fratræden i løbet af året og om julegratialet i så fald er omfattet af
reglerne om ansættelsesbevis.
påstande
1. sagsøger, ingeniørforeningen i danmark som mandatar
    for cc, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, hansen & henneberg
    københavn a/s, tilpligtes til cc at betale kr. 10.414 med tillæg
    af procesrente fra sagens anlæg den 6. december 2000.
    beløbet fremkommer således:
    julegratiale 2000 (7/12 af kr. 15.000) kr.   8.750,00
    feriegodtgørelse af gratiale 2000       kr.  1.093,75
    feriegodtgørelse af gratiale 1999       kr.    570,25
    i alt                                   kr. 10.414,00
2. sagsøger, ingeniørforeningen i danmark som mandatar
    for ff, har nedlagt påstand om, at sagsøgte, hansen & henneberg
    københavn a/s, tilpligtes til ff at betale kr. 24.300 med tillæg
    af procesrente fra sagens anlæg den 6. december 2000.
    beløbet fremkommer således:
    julegratiale 2000 (6/12 af kr. 15.000) kr.   7.500,00
    feriegodtgørelse af gratiale 2000       kr.    937,50
    feriegodtgørelse af gratiale 1999       kr.    862,50
    godtgørelse                             kr. 15.000,00
    i alt                                   kr. 24.300,00
sagsøgte, hansen og henneberg københavn a/s, har påstået frifindelse,
subsidiært mod betaling af et mindre beløb efter rettens skøn.
                                       - 3 -
ccs og ffs julegratialer for 2000 er i opgørelserne beregnet som en
forholdsmæssig del af kr. 15.000. cc opsagde sin stilling hos hansen &
henneberg med udgangen af juli måned 2000, hvorfor den forholdsmæssige
andel udgør 7/12-dele. ff opsagde sin stilling med udgangen af juni
måned 2000, hvorfor den forholdsmæssige andel udgør 6/12-dele.
der   er mellem   parterne  enighed  om,  at  julegratialerne  indgår  i
beregningsgrundlaget   for  feriegodtgørelse,   såfremt  gratialerne  er
omfattet af funktionærlovens § 17a. feriegodtgørelse af gratialer for
1999 skyldes uafholdt ferie i ferieåret 1999/2000.
sagens nærmere omstændigheder
hansen & henneberg er et rådgivende ingeniørfirma, som i 2000 havde 52
ansatte, heraf ca. 40 ingeniører, mens resten var teknisk tegnere og
administrativt personale.
firmaet begyndte omkring 1990 at tildele julegratiale til udvalgte
medarbejdere, typisk i størrelsesordenen kr. 5.000 til kr. 20.000.
cc blev med virkning fra 1. august 1990 ansat som ingeniør hos hansen
&   henneberg.   ansættelsespapirerne   indeholder  ikke   oplysning  om
julegratiale.
cc fik ikke julegratiale i 1990. for 1991 og 1992 foreligger der ikke
regnskabsmateriale, og det er omtvistet, om cc fik gratiale disse år.
cc fik herefter tildelt følgende julegratialer:
1993      kr.  7.000
1994      kr.  7.000
1995      kr. 10.000
1996      kr. 10.000
1997      kr. 10.000
1998      kr. 15.000
                                        - 4 -
1999      kr. 11.500
i følgebrev af 7. december 1998 til cc vedrørende julegratialet for
1998 anføres:
       "vedr.: julegratiale
       firmaets direktion har hermed fornøjelsen at takke dig for din
       indsats i det forløbne år ved at supplere din decemberløn med et
       julegratiale på kr. 15.000,-.
       med venlig hilsen
       jens gudum".
følgebrev   af  13.  december 1999   for  julegratialet   for  1999  lyder
således:
       "vedr.: julegratiale 1999
       da firmaets økonomi fortsat er tilfredsstillende, men da
       resultatet for 1999 desværre bliver en del lavere end forrige år
       er julegratialets niveau reduceret tilsvarende.
       som tak for din gode indsats i det forløbne år suppleres din
       decemberløn derfor med et julegratiale på kr. 11.500.
       med venlig hilsen
       jens gudum".
ccs løn udgjorde i 1999 kr. 392.400.
5 andre medarbejdere hos hansen & henneberg fik i 1999 udbetalt 11.500
kr.  i   julegratiale.  disse 5  medarbejdere   fik   i  2000  tildelt  et
gratiale på kr. 15.000.
ff blev med virkning fra 12. april 1994 ansat som ingeniør i en
midlertidig stilling hos hansen & henneberg og blev fra 1. januar 1995
fastansat.   ffs  ansættelsespapirer   indeholder   ikke   oplysninger  om
julegratiale.
                                         - 5 -
ff har fået tildelt julegratiale således:
1995     kr.   5.000
1996     kr.   5.000
1997     kr.   5.000
1998     kr.   5.000
1999     kr.   7.500
ff fik ligelydende følgebreve som cc ved tildeling af julegratiale for
1998 og 1999.
ffs løn udgjorde i 1999 kr. 355.200.
9 andre medarbejdere hos hansen & henneberg fik i 1999 udbetalt 7.500
kr. i julegratiale. af disse 9 medarbejdere fratrådte 1 i løbet af
2000, medens 2 medarbejdere i 2000 fik tildelt et gratiale på kr.
15.000. de øvrige 6 medarbejdere blev tildelt et gratiale på kr.
10.000.
der  er  fremlagt   en  oversigt   over  tildeling  af  julegratiale  til
funktionærer hos hansen & henneberg i perioden 1. januar 1998 til 1.
april 2001. af denne fremgår, at af 69 medarbejdere har 21 medarbejder
ikke fået udbetalt julegratiale, heraf dog kun 8 medarbejder, der
fortsat  er   ansat.   af  tre   medarbejdere,  der   har  fået  gratiale
tidligere, men ikke har fået det i 2000, er to medarbejdere overgået
til særlige lønvilkår.
forklaringer
cc har forklaret, at han blev ansat i hansen & henneberg i august 1990
som projektingeniør.
inden ansættelsen drøftede han sine ansættelsesvilkår med direktør
jens gudum. der var ikke nogen særlig forhandling af lønniveauet, og
                                       - 6 -
julegratialet blev ikke nævnt.
han fik kendskab til ordningen med julegratiale, da han i 1991 fik et
gratiale på 5.000 kr. han fik herefter gratiale hvert år. gratialet
var  stigende  på  nær  i 1999,  hvor   firmaets   resultat   var  dårligt.
nedsættelsen dette år var generel, og det var ikke anden begrundelsen
end årets resultat.
han blev ikke informeret om de kriterier, der lå bag tildeling af
julegratiale, men der blev talt om, at det havde at gøre med den
indsats,  man  gjorde  i  løbet  af   året,   men   det   krævede  ikke  en
ekstraordinær indsats at få gratialet. firmaets resultat spillede også
ind. på et tidspunkt hed det sig, at gratialet afhang af mængden af
overarbejde.   julegratialet  blev   ikke    forhandlet.    meddelelse   om
julegratiale  blev  givet  enten  skriftligt   eller    mundtligt.  ved  en
mundtlig meddelse kunne man få en begrundelse for størrelsen. han vil
mene, at firmaet kunne lade være med at betale gratiale på samme vis,
som firmaet kunne sætte lønnen ned.
hvis en medarbejder ikke fik gratiale, blev det betragtet, som om
firmaet ikke var tilfreds med medarbejderens arbejde. han ved ikke, om
alle ingeniører fik gratiale, men i den udstrækning, han talte med
andre ingeniører herom, fik han at vide, at de fik julegratiale. han
har kendskab til en ingeniør, som ikke fik gratiale. han har ikke
kendskab til, om ansatte fra andre personalegrupper fik gratiale. så
meget blev der ikke talt om gratialet.
ingeniørerne udgjorde 2/3 dele eller mere af firmaets ansatte.
lønforhandlinger foregik i marts måned, hvor ledelsen på baggrund af
lønstatistikken   for  ingeniører   kom    med   et   udspil,   som   kunne
forhandles, hvis man var utilfreds hermed. han tror ikke, lønnen ville
blive anderledes ved forhandling af den. julegratialet var ikke et
tema ved den årlige lønforhandling. som i de andre store rådgivende
ingeniørfirmaer lå lønniveauet lige omkring gennemsnittet for ingeni-
                                       - 7 -
ørlønninger. han synes selv, lønnen var rimelig. ved overarbejde blev
lønnen tillagt 30%, hvis overarbejdet blev ikke afspadseret.
han forventede i 2000 at have fået gratiale, hvis han ikke havde sagt
op. han forventede gratialet, da han havde fået gratiale årene før, og
firmaet ikke havde grund til at være utilfreds med hans arbejde. han
regnede med at få det samme som forrige år eller mere, hvis det gik
godt for virksomheden.   da  han  sagde  op,  forventede  han at få en
forholdsmæssig  del  af gratialet.   han  spurgte  direktør  jens  gudum
herom, men fik afslag.
ff har forklaret, at han i april 1994 blev ansat som ingeniør i et
projekt hos hansen & henneberg. i 1995 blev han fastansat.
han kan ikke huske, at julegratialet blev nævnt ved ansættelsen. han
blev bekendt med gratialet i december 1994, hvor han ikke fik noget,
hvilket var normalt første år under ansættelsen. han har fået gratiale
siden 1995. han kender ikke kriterierne for tildeling af gratiale og
har ikke hørt eller set noget på skrift om gratialeordningen ud over
det  brev,  som  fulgte med   tildelingen  af  gratiale.  det  var  hans
indtryk, at ingeniørerne fik gratiale, men han har ingen anelse om,
hvorvidt andre personalegrupper fik. han går ud fra, at ledelsen kunne
beslutte at lade være med at give gratiale.
han forhandlede ikke løn, når han i marts eller april fik brev om,
hvad ledelsen forestillede sig, hans løn skulle være. såfremt man var
utilfreds, kunne man tage en drøftelse med ledelsen. julegratialet
blev ikke nævnt ved de årlige lønforhandlinger. lønniveauet lå på gen-
nemsnittet for ingeniører eller lidt under. han fandt sin løn rimelig.
han mener, at overarbejde blev aflønnet med 130%, hvilket var det
normale i branchen.
det første og det andet år var han spændt på, om han fik gratiale.
senere ville han blive skuffet, hvis han ikke fik gratiale, da han
havde gjort, hvad han skulle og lidt til. i 1999, hvor gratialet el-
                                        - 8 -
lers blev nedsat på grund af firmaets resultat, steg hans gratiale med
50%.
peter nyborg har forklaret, at han er svagstrømsingeniør og var ansat
hos  hansen  &  henneberg   fra juni   1995  til 25.   februar  2001 som
projektingeniør.
han har været med i bestyrelsen for virksomhedsgruppen, som er et
forum for de fagligt organiserede ingeniører. virksomhedsgruppen blev
ikke   brugt   til   kollektive    forhandlinger   eller   drøftelse  af
lønstigninger, men til etablering af samarbejdsudvalg og til drøftelse
af generelle arbejdsforhold og erfaringsudveksling. virksomhedsgruppen
omfattede 2/3 dele eller 3/4 dele af de ansatte ingeniører i firmaet
og kunne fungere som sparringspartner for ledelsen. virksomhedsgruppen
lavede ikke nogen undersøgelse af den enkeltes gratialeforhold, og
gruppen blev ikke orienteret om kriterierne for tildeling af gratiale.
han ved ikke, hvornår gratialeordningen blev indført, eller hvem den
omfattede. hvis man havde været ansat nogle år og passede sine ting
som en loyal medarbejder, fik man gratiale afhængig af indsatsen.
overarbejde kunne give større gratiale. også de almindeligt dygtige
ingeniører fik gratiale. han kender ikke nogen eksempler på ingeni-
ører, som ikke fik gratiale, og han mener, at han ellers ville have
hørt om det i virksomhedsgruppen.
lønniveauet   var   lige   omkring   gennemsnittet   for   branchen,  og
overarbejde blev honoreret med 1/3-del oven i den normale løn, hvilket
var sædvanligt.
lønforhandlinger foregik ved, at han i april eller maj fik et brev med
besked om, hvilket beløb han ville stige til, og at han var velkommen
til at kontakte ledelsen, hvis han ville drøfte beløbet. da han et år
var utilfreds, kontaktede han jens gudum, som nævnte, at der også var
mulighed for at "skrue" på gratialet.
                                         - 9 -
han vil tro, at ledelsen kunne undlade at give gratiale, hvis de
ønskede det.
jens  gudum  har   forklaret,   at  han  har   været  direktør   i  hansen  &
henneberg fra 1982 og er tillige medejer. virksomhedens område er
væsentligst el, lys og trafikteknik.
han  betragter    gratialet   som  en  slags   julegave.   der  findes   ikke
nedskrevne regler for julegratialet. tildelingen af gratialet begyndte
omkring 1990 ud fra tanken om, at medarbejderne havde bidraget til
firmaets afkast. målet for gratialet var primært dem, som påtog sin
ekstraopgaver, og som indvilgede i overarbejde, altså dem, der gjorde
noget ekstra. efterhånden som firmaet voksede, prøvede ledelsen at
vurdere, hvor mange arbejdsopgaver og tilsynsopgaver de ansatte havde
haft,   men     gratialet    blev   stadig     fastsat   efter     et   skøn.
tommelfingerreglen er 2 års ansættelse, før gratiale kan komme på ta-
le, men det kunne fraviges. gratialet besluttes først, når årets re-
sultat kendes. ledelsen går ved tildelingen til en medarbejder ud fra
det forrige gratiale, og hvis arbejdsindsatsen er den samme, bliver
der givet gratiale i forhold til firmaets økonomi. der foreligger
tilfælde, hvor gratialet er gået ned, selvom årets resultat er gået
op. gratialet bliver ikke fordelt forholdsmæssigt efter løn, og der er
ikke en indbygget stigende takt i gratialerne. det er ikke kun in-
geniørerne, som får gratiale, men de fleste ingeniører får. ledelsen
har aldrig drøftet julegratialet med virksomhedsgruppen, og medar-
bejderne er aldrig blevet orienteret om kriterierne for tildeling af
julegratiale. de, der har takket ham for gratialet, har han forklaret
baggrunden for tildeling af deres gratiale.
firmaet   følte   sig  ikke   forpligtet   til   at  betale   gratiale,   men
manglende udbetaling ville markere, at firmaet ikke var så tilfreds
som sidste år.
løn  blev  forhandlet   i   april.  firmaet  kom   med  et  lønforslag,   som
beregnedes ud fra lønstatistikken, og det vurderedes, om der var behov
                                       - 10 -
for et kvalifikationstillæg. medarbejderne kunne vende tilbage, hvis
de var utilfredse, og det var der nogle, der gjorde. det hændte, at
det gav anledning til regulering. gratialet blev aldrig inddraget i
lønforhandlinger fra nogen af siderne. han erindrer ikke at have sagt
til peter nyborg, at lønnen kunne reguleres ved julegratialet.
lønniveauet   i   hansen   &   henneberg   er   103,5%   i    forhold   til
lønstatistikken, og firmaet ligger dermed højst af de store rådgivende
ingeniørfirmaer.
overarbejde kan enten afspadseres eller udbetaltes med 144%. for nogle
år siden var overarbejdstaksten 130%. nogle konkurrenter inden for
branchen giver ikke overarbejdsbetaling.
ved bud på opgaver beregnes prisen ud fra ingeniørernes timesats med
et dækningsbidrag på 90 til 110 %. julegratialerne er aldrig blevet
indregnet heri.
der er ikke før denne sag blevet krævet feriegodtgørelse af gratiale.
han kender til, at ca. 30 medarbejdere er fratrådt.
cc var en flittig medarbejder, som var rede til at tage en ekstra
tørn, hvilket var baggrunden for ccs gratialer. ff fik gratiale, idet
han arbejdede på steder, hvor der var en smule problemer, og han tog
mange tilsynsopgaver. julegratialerne i 2000 var højere end i 1999.
han kan ikke udelukke, at cc og ff ville have fået 15.000 kr. i
gratiale  for   2000,  såfremt   de  var  blevet,   for   de   var  dygtige
medarbejdere.
julegratialerne   er  fortrolige   oplysninger,   hvorfor   han   ikke  vil
oplyse, hvilke medarbejdere der får og hvilke ikke. han kan derfor
ikke oplyse navnene, der skjuler sig under numrene på den fremlagte
liste. han kan dog oplyse, at en ingeniør har gjort en helt særlig
indsats for skaffe nye arbejdsområder til firmaet og fik forhøjet sit
gratiale i 1999, og en medarbejder, der gjorde en god indsats det
                                        - 11 -
første år, men senere har været mere jævn i sin indsats, har fået
halveret sit gratiale i de to følgende år.
procedure
ingeniørforeningen i danmark har anført, at cc og ff ville have fået
julegratiale, såfremt de havde været ansat ved udgangen af 2000, hvor-
for  der  efter   funktionærlovens   §  17a   tilkommer    dem  krav  på  en
forholdsmæssig del af det gratiale, som de må antages at ville have
fået.
der er 10 momenter, der taler for at anse julegratialet for omfattet
af § 17a.
1. gratialet har sammenhæng med arbejdsindsatsen, hvilket kan ses af
følgebrevet ved tildeling af gratialet. det fremgår også heraf, at
decemberlønnen suppleres. endvidere blev der tidligere lagt vægt på
det udførte overarbejde ved tildelingen, og der stilles krav om en
tilfredsstillende arbejdsindsats.
2. gratialet har tilknytningen til lønnen. peter nyborg fik under
lønforhandling at vide, at der var mulighed for at justere lønnen med
gratialet, og at der skulle ses på den samlede "lønudbetaling".
3.  gratialeordningen    har  eksisteret    i   10  år,   så   medarbejderne
forventer, at gratialet tildeles.
4. der er tale om en generel gratialeordning, som ingeniørerne normalt
er omfattet af. der var kun kendskab til én ingeniør, som ikke fik
gratiale.
5. cc og ff har fået udbetalt gratiale henholdsvis 9 og 5 år.
6.  gratialet   er  blevet   udbetalt   med   fasthed   og   regelmæssighed.
tildelingerne var langtfra tilfældige. i 1999 nedsattes niveauet på
                                          - 12 -
grund   af  dårligt   resultat,   ellers   ville   gratialet     have   fulgt  den
generelle linie.
7.  gratialerne     udgjorde   en   væsentlig    del   af    den   samlede    løn.
udgangspunktet     er,   at  enhver   ændring    af   løn    er   væsentlig,    og
nedjusteringer skal varsles.
8. cc og ff havde med rette forventninger om fremtidigt gratiale, da
de var gode medarbejdere. dette er bekræftet af jens gudum.
9. de faktiske gratialetildelinger i 2000 sandsynliggør, at cc og ff
ville have fået gratialer på 15.000 kr, hvilket jens gudum ikke ville
afvise.
10. konsekvenserne af ikke at anse gratialet for en del af vederlaget
er,   at   arbejdsgiveren    kan   spare   penge    ved   at    afskedige    inden
udbetalingstidspunktet for gratialet, og at funktionæren vil føle sig
begrænset i den ellers frie adgang til at sige op.
julegratialet må derfor anses for en del af ccs og ffs vederlag,
hvorfor der skal udbetales dem en forholdsmæssig del heraf.
det er irrelevant, om cc og ff har fået en god gennemsnitlig løn i
øvrigt. julegratialet er en del af lønnen, og medarbejderne betragter
det som løn uanset navnet.
det er uklart, hvilke beløb cc og ff ville have fået i julegratiale i
2000.   tildelingskriterierne     er  uklare,    men   omfatter     den   ansattes
indsats og firmaets økonomi. økonomien i 2000 var efter jens gudums
forklaring    god.   ved  sammenligning    med   andre   medarbejdere      må  det
antages, at cc og ff hver ville have fået et gratiale på 15.000 kr.
da julegratialet er en del af lønnen og dermed omfattet af § 17a, skal
gratialet også oplyses i forbindelse med opfyldelse af arbejdsgiverens
oplysningspligt.       gratialet     udgør     et     væsentlig       vilkår     i
                                           - 13 -
ansættelsesforholdet, hvilket bl.a. fremgår af, at selv små ændringer
i et vederlag er væsentlige og derfor skal varsles. ff er omfattet af
lov   om    ansættelsesbeviser     og   har   krav    på   godtgørelse,   idet
julegratialet ikke fremgår af hans ansættelsesbevis, eller er blevet
oplyst   over   for   ham.  det  må  afvises,   at  julegratialet   ikke  skal
oplyses, fordi udbetalingen ikke er aftalt, men følger af sædvane. da
en sædvane må have foreligget ihvertfald i 1999, skulle hansen &
henneberg    have   givet  oplysning om    gratialet.   udgangspunktet er en
godtgørelse      på    kr.    10.000,    men    der    foreligger    skærpende
omstændigheder, idet der er tale om et klart forsøg på at omgå de
ansattes rettigheder, som har betydet, at de 30, der er fratrådt, er
blevet snydt for en del af gratialet.
det har ikke betydning for udmåling af godtgørelse, at det kun er på
et  enkelt    punkt,   at  det  gøres  gældende,   at  ansættelsesbeviset   er
mangelfuldt.
hansen & henneberg har anført, at krav efter § 17a forudsætter en
aftale eller sædvane. der foreligger ikke nogen aftale om udbetaling
af julegratialet, så spørgsmålet er derfor, om sagsøger har godtgjort,
at der foreligger en sædvane. en lang række momenter indgår i vur-
deringen og taler imod antagelsen af, at julegratialet er blevet en
del af lønnen.
1. udbetalingen benævnes gratiale og er at betragte som en julegave,
som gives ud fra gavmildhed i anledning af julen.
2.  der    er   ingen    skriftlige   retningslinier    for  udbetalingen   af
gratialet, og ingen medarbejder er i forbindelse med ansættelse eller
i ansættelsesbrev blevet stillet gratialet i udsigt.
3. tildelingen er blevet praktiseret efter ledelsens frie skøn. der er
en række medarbejdere, som aldrig har fået gratiale. i 21 tilfælde ud
af 69 er der ikke udbetalt gratiale.
                                          - 14 -
4. gratialet er ikke udadtil blevet behandlet som en del af lønnen.
der er ikke beregnet feriepenge, og gratialer er ikke indgået ved
udregning af tilbud.
5. medarbejderne opfatter ikke selv gratialet som en del af lønnen.
der  er   ikke   tidligere   rejst  krav   om  en   forholdsmæssig    del  ved
fratræden. der var ingen, der protesterede over det lavere gratiale i
1999.    gratialet    udgør    ikke   et    punkt    i   lønforhandlingerne.
medarbejderne   har   vel  forventninger om uddeling      af gratialet, men
forventninger statuerer ikke en sædvane.
6. julegratialet udgør en ganske uvæsentlig del af lønnen, omkring 2-
3%,  som   tilmed  skal   beskattes.   et  sådant  beløb    kan  ikke  afholde
medarbejderne fra at sige op. efter praksis skal et gratiale være
væsentligt for at blive omfattet af § 17a.
7. lønforholdene var gode, og gratialet fungerede ikke som en skjult
del af lønnen.
8. reale hensyn taler imod at anse gratialet for en del af lønnen. en
dom i denne sag vil tilskynde arbejdsgivere til fremover i stedet at
give vingaver ved juleafslutningen.
hertil   kommer,   at   udmålingen   af   gratialet   netop   ikke   har  haft
tilknytning    til   lønnen.   gratialet    er  udmålt    i   sammenhæng   med
arbejdsindsatsen.
den periode, hvor julegratialet er blevet tildelt, kan ikke i sig selv
være afgørende for, om der foreligger en sædvane.
en sædvane er vanskelig at antage, for der er flere ansatte, der ikke
har fået gratiale. efter det oplyste fik også tekniske tegnere og
administrativt personale tildelt gratiale, så det kan ikke antages, at
der er tale om en generel gratialeordning for ingeniørerne.
                                            - 15 -
gratialet kan heller ikke siges at være tildelt med regelmæssighed,
når der i 21 tilfælde af 69 ikke er tildelt gratiale.
der  kan    ikke   sluttes    fra   retspraksis     om   skriftlige     generelle
medarbejderordninger      til,    hvad    der   skal   til    med    hensyn   til
beløbsstørrelser og tildelingsperioder m.v., før der foreligger en
sædvane.
hvis  det   antages,   at   gratialet    falder   ind  under   §   17a,  får  det
betydning, at det er usikkert, hvilket beløb cc og ff ville have fået
tildelt i 2000. usikkerheden må bevirke, at gratialet alene udmåles
til 5.000 kr.
kun hvis sagsøger får medhold i, at gratialet skal bedømmes efter §
17a,    kan    der    blive     krav     om    godtgørelse     efter     lov   om
ansættelsesbeviser.
selv  i  denne   situation    er   gratialet    imidlertid   ikke    omfattet  af
arbejdsgiverens oplysningspligt. det er ikke meningsfyldt at skulle
orientere    om   en    sædvane,    og     det   fremgår    ikke    af    lov  om
ansættelsesbeviser,      at   der    skal    orienteres    om    sædvanebestemte
ordninger, som medarbejderne kender lige så godt som arbejdsgiveren.
der må endvidere være en undergrænse for oplysningspligten, som denne
ubetydelige gratialeordning falder under.
det  må   endvidere   kræve   klar    hjemmel   at  kræve   godtgørelse     i den
foreliggende situation, da kravet har karakter af en bod, og da hansen
& henneberg ikke har haft kendskab til, at der forelå en sædvane.
hansen & henneberg er i en undskyldelig retsvildfarelse.
rettens afgørelse:
hansen & henneberg har i 10 år foretaget udbetaling af julegratiale
til en stor gruppe af medarbejdere. efter det foreliggende materiale
er der en række medarbejdere, som aldrig har fået gratiale. af de
                                             - 16 -
medarbejdere, som først én gang har fået julegratiale, er tildelingen
kun for tre medarbejderes tilfælde ikke sket i senere år. for to af
disse   medarbejderes      vedkommende    skyldtes    dette    overgang   til   mere
favorable ansættelsesvilkår.
det   fremgår    af   følgebrevene      ved   tildeling     af   julegratiale,    at
gratialet    afhænger     af   den   ansattes    indsats    og   af  virksomhedens
resultat. gratiale er næsten uden undtagelse tildelt med et konstant
eller   stigende     beløb,     idet   niveauet    dog    i   1999   på   grund   af
virksomhedens resultat generelt blev sænket.
på  baggrund    af    den    lange   periode,    hvor   det    beløbsmæssige    ikke
uvæsentlige gratiale er blevet udbetalt med fasthed og regelmæssighed,
findes der at foreligge en sædvane for tildeling af julegratiale for
medarbejdere, som først én gang er tildelt gratiale.
det lægges til grund, at der ikke var noget at udsætte på ccs eller
ffs arbejdsindsats i 2000 frem til fratrædelse. ved sammenligning med
gratiale tildelt andre medarbejdere forekommer det sandsynligt, at
gratialet i 2000 ville være blevet udmålt til kr. 15.000 for ccs
vedkommende og til kr. 10.000 for ffs vedkommende.
cc  og    ff   skal    derfor    tildeles    en   forholdsmæssig      del   af   det
forventelige gratiale, jf. funktionærlovens § 17a.
der  er   mellem    parterne     enighed   om,   at   julegratialerne     indgår   i
beregningsgrundlaget for feriegodtgørelse,             såfremt julegratialet er
omfattet    af   funktionærlovens       §   17a.   der    skal    derfor   beregnes
feriegodtgørelse for gratialerne for 1999 og 2000.
da  julegratialet      er   omfattet    af   §   17a,   og   som   nævnt   ikke   er
beløbsmæssigt     uvæsentligt,      skal   gratialet     oplyses    som   følge   af
arbejdsgiverens oplysningspligt.
imidlertid var hansen & henneberg i en undskyldelig vildfarelse om, at
                                      - 17 -
der ikke forelå en sædvane, hvorfor godtgørelsen findes at skulle
fastsættes til kr. 0.
ccs krav tages derfor til følge som påstået.
for så vidt angår ffs krav tages dette til følge således:
julegratiale 2000 (6/12 af 10.000 kr.) kr.   5.000,00
feriegodtgørelse af gratiale 2000      kr.     625,00
feriegodtgørelse af gratiale 1999      kr.     862,50
i alt                                  kr.   6.487,50
                        thi kendes for ret:
sagsøgte,   hansen   &  henneberg   københavn   a/s,   skal   til  in-
geniørforeningen i danmark som mandatar for cc inden 14 dage betale
kr. 10.414 med tillæg af procesrente fra den 17. august 2000.
sagsøgte skal til ingeniørforeningen i danmark som mandatar for ff
inden 14 dage betale kr. 6.487,50 med tillæg af procesrente fra den
17. august 2000.
sagsøgte skal til ingeniørforbundet i danmark inden samme frist betale
sagsomkostninger med kr. 9.000.
                         mette christensen
vagn jacobsen                                      ivan lundhus olsen
                              (sign.)
                     - 18 -
  udskriftens rigtighed bekræftes
p. j. v. sø- og handelsretten, den
