retten i herning
udskrift af dombogen
dom
afsagt den 5. januar 2016 i sag nr. bs 3-145/2014:
leif lyhne christensen
novej 20, no 6950 ringkøbing
mod
nørhede-hjortmose vindudvikling aps
kirkemarken 7
6950 ringkøbing
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag er anlagt den 12. februar 2014.
sagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, leif lyhne christensen, i medfør af § 6 i lov om
fremme af vedvarende energi (ve-loven) og på grundlag af de naboretlige regler om
erstatning, når tålegrænsen er overskredet, har krav mod sagsøgte, nørhede-hjortmose
vindudvikling aps, ud over det beløb på 200.000 kr., som taksationsmyndigheden har
udmålt efter § 6 i ve-loven, som følge af at sagsøgte, nørhede-hjortmose vindudvikling
aps, har opstillet 22 vindmøller i området.
sagen er behandlet i forbindelse med sagerne bs 3-101/2014, bs 3-102/ 2014, bs 3-
103/2014, bs 3-104/2014, bs 3-105/2014, bs 3-106/2014, bs 3-107/2014, bs 3-109/2014,
bs 3-110/2014, bs 3-111/2014 og bs 3-112/ 2014, hvor ejerne af andre ejendomme ligeledes
har anlagt sag mod nørhede-hjortmose vindudvikling aps med påstand om, at der ikke ved
taksationsmyndighedens afgørelse er ydet fuld betaling for værditabet, og at der yderligere
kan kræves erstatning efter naboretlige regler.
sagsøgeren leif lyhne christensen har nedlagt påstand om, at nørhedehjortmose
vindudvikling aps, til sagsøgeren skal betale 100.000 kr. med procesrente fra 12. februar
2014 til betaling sker.
sagsøgte nørhede-hjortmose vindudvikling aps har nedlagt påstand om frifindelse.
subsidiært har nørhede-hjortmose vindudvikling aps nedlagt påstand om hjemvisning til
taksationsmyndigheden.
leif lyhne christensen har overfor den subsidiære påstand nedlagt påstand om afvisning,
subsidiært at påstanden om hjemvisning af sagen til taksationsmyndigheden ikke tages til
følge.
oplysningerne i sagen
                                                - 2 -
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har i området nørhede og hjortmose ultimo 2013
opført 22 vestas vindmøller, der hver er angivet at være 149,90 meter høje. vindmøllerne er
opstillet i to paralelle rækker med 11 vindmøller i hver. afstanden mellem møllerne i
rækkerne er ca. 350 meter, og afstanden mellem rækkerne er ca. 475 meter. samlet set
strækker rækkerne sig over ca. 3,5 km. vindmøllerne er ens i udformning.
den 20. november 2012 vedtog ringkøbing-skjern byråd forslag til lokalplan nr. 283 for et
område til vindmøller ved nørhede til hjortmose. lokalplanen gjorde det muligt, at udskifte
de eksisterende to vindmøllegrupper med hver tre vindmøller med totalhøjde lige under 100
meter med en samlet kapacitet på 10,5 mw i nørhede og hjortmose, og i stedet opsætte i alt
22 vindmøller i to lige rækker med en totalhøjde på hver af de nye vindmøller på op til 149,90
meter. der blev endvidere mulighed for at opføre et besøgscenter i tilknytning til
teknikbygningen på transformatorstationen. for at overholde afstandskrav fra vindmøllerne til
naboboliger ved projektet blev der nedlagt 12 boliger. der havde været gennemført to
forudgående debatfaser for projektet, den sidste fra 21. december 2011 til 12. januar 2012.
forslag til tillæg nr. 14 til kommuneplan 2009-2012, ringkøbing-skjern kommune med
tilhørende vvm-redegørelse og miljørapport samt lokalplan nr. 283 for et område til
vindmøller ved nørhede til hjortmose var fremlagt i offentlig høring perioden 29. juni 2012
til 6. september 2012.
i offentlighedsfasen kom der fra borgerne bemærkninger fra 43 husstande, derudover
indsigelser fra en underskriftsindsamling fra 120 husstande, og 10 bemærkninger fra berørte
myndigheder og foreninger. af lokalplanen fremgår følgende herom:
       "konsekvenser af høringer
       det er byrådets vurdering, at projektet er tilstrækkeligt belyst. byrådet finder herefter
        ikke, at der i offentlighedsfasen er fremkommet bemærkninger, der medfører behov for
        at foretage yderligere vurderinger og undersøgelser.
       ...
       der er tale om et stort vindmølleprojekt som vil give en væsentlig påvirkning af det
        omgivende landskab. vindmølleparken vil opleves som markant og dominerende, og i
        nærzonen vil der være mange steder hvor møllerne fylder størstedelen af synsvinklen.
        men det vurderes at landskabet har en robusthed der vil kunne rumme et projekt af
        denne størrelse. vindmølleområdet er placeret i landskabet så det hverken er i konflikt
        med nationale- eller internationale beskyttelsesinteresser.
       ..."
det er i lokalplanen anført, at det fremgik af vvm-redegørelsen og miljørapporten, at kravene
for støj var overholdt ved alle naboer. kommunen krævede i lokalplanen, at der blev foretaget
en støjmåling af møllerne ved først givne lejlighed, hvor vindforholdene svarede til kravene i
støjcirkulæret fra december 2006, senest 3 måneder efter at møllerne var idriftsat.
støjmålingerne skulle udføres som beskrevet i støjcirkulæret. kommunen krævede desuden,
at der blev opsat skyggestop, så ingen nabobeboelser blev påført skyggekast i mere end 10
timers reel skyggetid beregnet ud fra gennemsnitlige vejrforhold.
ved opsætning af de nye møller ved nørhede til hjortmose blev de seks vindmøller, som var
placeret inden for samme rammeområde, taget ned.
                                                - 3 -
på et kortbilag fra vvm-redegørelsen og miljørapport fra maj 2012 vedrørende "vindmøller
ved nørhede til hjortmose" (herefter vvm-redegørelsen) er vindmøllernes beliggenhed
indtegnet og møllerne er nummereret m1 til m22. det er ved en linje indtegnet, hvor der er en
kilometer i afstand fra møllerne. leif lyhne christensens ejendom ligger indenfor denne en
kilometers linje i en afstand af 832 meter fra nærmeste vindmølle, som er m10.
af vvm-redegørelsen fremgår følgende:
      "forord
      ...
      i redegørelsen er det påvist, beskrevet og vurderet, hvordan anlægget direkte og
      indirekte vil påvirke mennesker, fauna, flora, jordbund, vand, luft, klima, landskab,
      materielle goder og kulturarv, samt samspillet mellem disse faktorer. de 22 vindmøller
      vil primært have en stor visuel effekt både i nærområdet og på større afstande sammen
      med de øvrige vindmøller omkring ringkøbing. desuden vil der være konsekvenser ved
      de nærmeste naboer med støj og skyggekast.
      ...
      1. indledning
      ...
      i område 5 og 7 står der i dag tre vindmøller på hver 1,75 mw med totalhøjde lige
      under 100 meter. vindmøllerne er opstillet i to ligesidede trekanter. ved realisering af
      de nye vindmøller vil de seks eksisterende blive fjernet.
      ...
      at totalhøjden til øverste vingespids maksimalt er 149,90 meter skyldes, at rotoren er
      skråtstillet, og vingen dermed i øverste position bøjet bagud.
      ...
      de rekreative interesser i form af landskabs- og naturrelaterede oplevelser i nærzonen
      vil blive væsentlig påvirket og forandret af vindmøllerne. det er specielt på grund af
      anlæggets udstrækning, at de vil være dominerende i nærzonen. dette vil især være i
      området omkring trehedevej og ølstrup bæk, hvor landskabsoplevelsen vil blive totalt
      forandret, da der er kort afstand til vindmøllerne.
      ...
      metode for visualisering
      ...
      fotografierne er taget i perioden november 2011 til marts 2012.
      ...
      5 miljøkonsekvenser ved naboer
      ...
      5.1 visuel påvirkning
      afstande til naboboliger
      inden for en kilometers afstand fra vindmøllerne finder man i dag 51 boliger i det åbne
      land. tolv af boligerne bliver nedlagt i forbindelse med projektet. det drejer sig om
      herningvej 117, hjortmosevej 4, 7, 9, lervangvej 3, 5, 6, 7, 11 samt trehedevej 5, 7 og
      18.
      alle øvrige 39 boliger inden for en kilometers afstand af møllerne er behandlet som
      nabobolig i dette kapitel, selvom nogle boliger kan være ejet og beboet af mølleejer med
                                             - 4 -
      betydende indflydelse på vindmølleprojektet. for vindmølleejere med betydende
      indflydelse gælder afstands- og støjgrænserne ikke.
      i vindmøllecirkulæret er det fastlagt, at afstanden mellem vindmøller og nærmeste
      nabobolig skal være minimum fire gange møllens totalhøjde. det betyder, at afstanden
      til naboboliger for en vindmølle med en totalhøjde på 149 meter ved nørhede til
      hjortmose skal være 596 meter, og knap 600 meter for en 149,9 meter høj vindmølle.
      det er opfyldt for alle 39 naboboliger.
      ..."
der er i vvm-redegørelsen et skema over naboboliger, der ligger med en afstand til møllerne
på under 1 kilometer. den omhandlede ejendom er i skemaet benævnt nabobolig 28, som
ligger 832 meter fra vindmølle m10.
det er i vvm-redegørelsen ved foto vist, hvordan lysmarkeringen i toppen af vindmøllerne er
udformet.
af vvm-redegørelsen fremgår videre følgende
      "...
      vurdering af visuel påvirkning
      de nye møller er så høje, at de nærmeste møller ofte vil række over bevoksningen. se
      visualisering b og d. vindmølleparkens udstrækning er så stor, at den fuldstændig
      dominerer udsigten mod vindmølleområdet fra de naboboliger, som har frit udsyn til
      vindmølleparken, og som ligger ved parkens langside. se visualisering a og c.
      samtidig vil man netop på grund af parkens udstrækning og skærmende bevoksning ofte
      kun se en del af vindmølleparken.
      ...
      5.2.støjpåvirkning
      nabobeboelse i det åbne land
      de lovmæssige krav til støj er nærmere behandlet i kapitel 1, afsnit 1.4. reglerne
      betyder, at vindmøllerne ved nørhede til hjortmose sammen med andre vindmøller ikke
      må støje mere end 44 db(a) ved en vindhastighed på 8 m/s, henholdsvis 42 db(a) ved
      6 m/s, ved udendørs opholdsareal ved nabobeboelse i det åbne land.
      ...
      bebyggelsen nørhede
      i områder med støjfølsom arealanvendelse, som blandt andet er boligområder,
      eksempelvis no, og rekreative områder udlagt i kommuneplanen, må støjen fra
      vindmøllerne ikke overstige 37 db(a) ved vindhastigheder på 6 m/s og 39 db(a) ved 8
      m/s.
      ...
      ringkøbing-skjern kommune vurderer, at bebyggelsen nørhede, boligerne ved
      herningvej 126-142, falder ind under denne afgørelse, og området er støjfølsom
      arealanvendelse
      kommunen vurderer, at ingen øvrige naboboliger i det åbne land ved dette projekt
      falder ind under miljøstyrelsens afgørelse fra 2004.
      ...
                                              - 5 -
      lavfrekvent støj
      den lavfrekvente støj fra vindmøller må indendørs i beboelse i det åbne land eller
      indendørs i områder til støjfølsom arealanvendelse ikke overstige 20 db(a) ved en
      vindhastighed på 8 m/s og 6 m/s. lavfrekvent støj er støj i frekvensområdet fra 10 til
      160 hz.
      infralyd
      vindmøllerne udsender infralyd, lyd under 20 hz, men niveauerne er lave. selv tæt på
      møllerne er lydtrykniveauet langt under den normale høretærskel, og infralyd betragtes
      således ikke som et problem.
      ..."
af tabeller i vvm-redegørelsen over støjpåvirkning ved naboboliger fremgår, at støjen med
de nye vindmøller ved ejendommen novej 20 ved henholdsvis vindhastighed 6 m/s og 8 m/s
er beregnet til 40,9 db(a) og 41,9 db(a). ved de eksisterende forhold er det ved samme
vindhastigheder beregnet til henholdsvis 34,3 db(a) og 35,8 db(a). af en tabel over
lavfrekvent indendørs støjpåvirkning ved projektets naboboliger fremgår, at den ved novej 20
er beregenet til 14,9 db(a) ved vind på 6 m/s og 13,7 ved vind på 8 m/s.
af vvm-redegørelsen fremgår videre følgende:
      "beregningsforudsætninger
      vindmøller
      ...
      i dette kapitel 5 er beregninger for støj og skyggekast alene udført for en siemens
      vindmølle med en navhøjde på 92,5 meter og en rotordiameter på 113 meter.
      totalhøjden er derfor 149 meter. bliver den lidt anderledes vestasmølle med en
      rotordiameter på 112 meter og totalhøjden på 149,9 meter valgt, skal bygherre ligeledes
      dokumentere, at støjkravene og anbefalinger om skyggekast bliver overholdt.
      ...
      vurdering af vindmølleprojektets støjbidrag
      støjen ved projektets naboboliger
      ...
      kravene i bekendtgørelse om støj fra vindmøller er overholdt ved projektets
      naboboliger.
      ifølge beregningerne i tabel 5.3 og 5.4 vil 10 naboboliger få en mindre støjpåvirkning
      fra de nye vindmøller end fra de eksisterende ved en vindhastighed på 8 m/s. det er
      naboboligerne 15 - 24. boligerne ligger forholdsvis tæt på de eksisterende vindmøller
      ved nørhede. ved vindhastigheden 6 m/s drejer det sig om ni naboboliger, der får en
      lavere støjbelastning, nemlig 15 - 23.
      for en enkelt bolig, nabobolig nr. 14, vil der være den samme støjpåvirkning ved en
      vindhastighed på 8 m/s., mens der ikke vil være samme støjpåvirkning ved nogen bolig
      ved en vindhastighed på 6 m/s. ifølge beregningerne vil 28 boliger og naturværksted
      hatkærhus, herningvej 119, få en højere støjpåvirkning ved en vindhastighed på 8 m/s.
      det er naboboligerne 1 - 13 og 25 - 39. ved en vindhastighed på 6 m/s vil 29
      naboboliger og naturværkstedet få en højere støjpåvirkning. det er naboboligerne 1 - 13
      og 24 - 39.
                                             - 6 -
     beregningerne for den lavfrekvente indendørs støj viser, at den ligger mindst 3 db under
     grænseværdien på 20 db(a) ved 6 m/s og 8 m/s. den højeste belastning ved de to
     vindhastigheder er nabobolig 3 udsat for med 17 db(a) ved vindhastigheden 6 m/s.
     ...
     støjen i områder med støjfølsom arealanvendelse
     ...
     grænseværdierne for støj fra vindmøller er således overholdt i områder med støjfølsom
     arealanvendelse.
     ...
     5.3 skyggekast og reflekser generelt
     skyggekast er vindmøllevingens skygge, der bevæger sig hen over en flade, hvor man
     opholder sig. det er genevirkningen fra vindmøllevingernes passage mellem solen og
     opholdsarealet. for at der kan opstå skyggekast, skal solen skinne, og møllevingerne
     skal samtidig rotere - det skal være blæsevejr. genevirkningen vil typisk være størst
     inde i boligen, men kan også være stor ved ophold udendørs, hvor skyggen eksempelvis
     fejer hen over jorden.
     ...
     lovgivning
     der er ikke indført danske normer for hvor store gener fra skyggekast, en vindmølle må
     påføre naboerne. miljøministeriets vejledning nr. 9296 af 22/5 2009 om planlægning for
     og landzonetilladelse til opstilling af vindmøller anbefaler, at naboboliger ikke påføres
     skyggekast i mere end 10 timer om året, beregnet som reel skyggetid.
     ...
     beregningsmetode ved nørhede til hjortmose
     beregningerne af udendørs skyggekast er foretaget for et opholdsareal på 15 gange 15
     meter. indendørs skyggekast er beregnet gennem et lodret vindue på 1 gange 1 meter,
     vendt mod den vindmølle, der beregnes for. beregningerne er foretaget på
     gennemsnitlige vejrdata.
     ..."
af et skema i vvm-redegørelsen over skyggekast ved naboboliger fremgår, at ved
ejendommen novej 20 er det beregnede skyggekast udendørs 18 timer og 35 minutter og
indendørs 16 timer og 10 minutter.
af vvm-redegørelsen fremgår endvidere følgende:
     "5.4 samlet konklusion på forhold ved naboboliger
     ...
     konklusion på støjpåvirkning
     kravene i bekendtgørelse om støj fra vindmøller er ifølge støjberegningerne overholdt
     for alle naboboliger til det nye projekt, og i arealer med støjfølsom arealanvendelse,
     men støjpåvirkningen ved otte naboboliger ligger mindre end 2 db under
     grænseværdien på 44 db(a) ved en vindhastighed på 8 m/s. endvidere ligger de
     beregnede støjværdier i de støjfølsomme områder ved no og bebyggelsen nørhede
     ligeledes mindre end 2db under grænseværdien på 37 db(a) ved en vindhastighed på 6
                                                - 7 -
      m/s. det medfører, at ringkøbing-skjern kommune vil kræve, at der udføres støjmåling
      efter vindmøllerne er idriftsat for at sikre, at grænseværdierne bliver overholdt.
      ..."
der er blevet opstillet vestas vindmøller, og nørhede-hjortmose vindudvikling aps har fået
udarbejdet en supplerende vvm-redegørelse med visualiseringer af vindmøllerne til brug for
vurdering af erstatning for værditab. denne vvm-redegørelse (herefter benævnt mini-vvm-
redegørelsen) er udarbejdet af plan energi. af mini-vvm-redegørelsen fremgår følgende:
      "møllernes synlighed
      der bliver rejst 22 vindmøller af typen vestas v112 3,3 mw med en rotordiameter på
      112 meter, en navhøjde på 94 meter og en totalhøjde på 149,9 meter ...
      ...
      foto og visualisering
      ...
      billederne er taget i januar og februar 2013 samt for enkelte tilfælde i marts 2012.
      visualiseringerne i vvm-redegørelsen er udarbejdet i 2012 af mette tranholm frøst og
      i erstatningsmaterialet i februar 2013 af benedicte voltelen ...
      ...
      støj og skyggekast
      ...
      på grund af at den endelige vindmølletype varierer fra typen i vvmredegørelsen,
      varierer støj- og skyggekastværdierne i erstatningsmaterialet ligeledes lidt fra værdierne
      i "vindmøller ved nørhede og hjortmose vvm-redegørelse og miljø-rapport maj
      2012". udendørs støjpåvirkning er beregnet ved vindhastigheder på 6 m/s og 8 m/s i et
      punkt 15 meter fra boligen i retning mod vindmøllerne, med mindre det ligger uden for
      skel, det vil i så tilfælde blive trukket baglæns mod boligen, til det ligger inden for skel.
      den lavfrekvente indendørs støj er beregnet i nærmeste punkt ved boligen og ligeledes
      angivet for vindhastigheder 6 og 8 m/s.
      skyggekast er angivet i timer og minutter pr. år. udendørs skyggekast er beregnet for et
      areal på 15 meter gange 15 meter med centrum 7,5 meter fra boligen i retning mod
      vindmøllerne uafhængigt af, hvad arealet bliver brugt til. indendørs skyggekast er
      beregnet for et vindue på 1 gange 1 meter vendt mod vindmøllerne uafhængig af, om
      boligen har vinduer mod vindmøllerne.
      ..."
der er vedrørende den omhandlede ejendom novej 20 anført følgende ved fotovisualiseringen
i mini-vvm-redegørelsen af de vestligste møller som kommer fri af bygningen mod nord:
      "nabobolig 28 i vvm-redegørelse. fotopunkt ved indgangspartiet, se facadefoto. der er
      lavet et panorama af udsigten over det åbne land, og en visualisering af de vestligste
      møller, som kommer fri af bygningen mod nord. billedet viser de vestligste møller
      tegnet op foran bevoksning og bygning. fotoretning nordnordøst. ideel
      betragtningsafstand 56 cm. afstand bolig - nærmeste vindmølle, m 10, er 832 meter.
      fotopunkt - nærmeste vindmølle på billedet, m 11, 836 meter. støjpåvirkning ved 6 og
      8 m/sek vind, db(a): 39,0 og 40,7. lavfrekvent støj ved 6 og 8 m/sek vind, db(a):
      13,1 og 14,2. skyggekast ude og inde pr. år, timer:minutter pr. år: 20:32 og 17:56."
                                                - 8 -
der er anført følgende ved fotovisualiseringen i mini-vvm-redegørelsen af panoramaet af
udsigten over det åbne land:
       "nabobolig 28 i vvm-redegørelse. fotopunkt ved indgangspartiet. panorama mod øst.
       alle møller er tegnet op med hvidt lys for synlighedens skyld. de fire møller længst til
       venstre i billedet er tegnet op foran bevoksning og bygning. ideel betragtningsafstand
       39 cm. afstand bolig - nærmeste vindmølle, m 10, er 832 meter. fotopunkt nærmeste
       vindmølle på billedet, m 8, 1.178 meter. støjpåvirkning ved 6 og 8 m/sek vind, db(a):
       39,0 og 40,7. lavfrekvent støj ved 6 og 8 m/sek vind, db(a): 13,1 og 14,2.
       skyggekast ude og inde pr. år, timer:minutter pr. år: 20:32 og 17:56."
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har i forbindelse med projektet tilbudt ejerne af de
ejendomme, der ligger indenfor 1 kilometer i afstand fra nærmeste vindmølle enten et antal
gratis vindmølleanparter eller et antal vindmølleanparter til kostpris. leif lyhne christensen
er tilbudt 117 anparter til kostpris eller 33 gratis anparter. der er enighed mellem parterne om,
at det ikke har nogen indflydelse på ejernes adgang til at få betaling for værditab efter ve-
lovens regler.
den 27. august 2013 traf taksationsmyndigheden afgørelse om værditab vedrørende leif
lyhne christensens ejendom. taksationsmyndigheden havde været samlet på novej 20, no,
den 29. maj 2013. der var til sagens belysning fremlagt nærmere angivet materiale.
afgørelsen blev meddelt leif lyhne christensen ved brev af 29. august 2013, hvoraf fremgår
følgende:
       "...
       taksationsmyndigheden har vurderet, at der vil være et værditab på 200.000 kr., som du
       kan kræve erstattet, hvis der opstilles vindmøller i overensstemmelse med det fremlagte
       orienteringsmateriale. taksationsmyndigheden har herved vurderet, at din ejendom er
       1.600.000 kr. værd, og at værditabet dermed overstiger 1 procent af ejendommens
       værdi, jf. lovens § 6, stk. 3.
       ...
       baggrunden for taksationsmyndighedens afgørelse:
       ...
       der blev foretaget en besigtigelse af de dele af ejendommen, som har betydning for
       fastsættelsen af værditabet, og i tilknytning hertil fik parterne mulighed for at fremføre
       deres synspunkter.
       ejeren har gjort gældende, at ejendommen vil tabe i værdi på grund af udsigt til 22 stk.
       150 m høje vindmøller. den beregnede støj ligger lige på grænsen af det maksimale
       niveau. ejendommen bliver påført maksimalt skyggekast. der vil være et værditab fordi
       ingen vil købe ejendommen. ejer anfører endvidere at de ikke frit kan vælge hvad der
       skal ske med bygningerne vedr. nedrivning og fældning af træer. udsigten over
       hjortmosen bliver ødelagt ved opstilling af møllerne. endvidere anføres en usikkerhed
       om hvordan det er når møllerne er opstillet. desuden vil der ved ankomst til
       ejendommen stå to møller lige foran, hvilket vil minde om at der står møller.
       ...
       ved etableringen af nørhede-hjortmose-projektet nedtages seks eksisterende
       vindmøller. de eksisterende vindmøller er placeret i to grupper af tre møller på hver
       1,75 mw og med en totalhøjde på 99,9 meter. møllerne er opstillet i to ligesidede
                                                 - 9 -
       trekanter. de seks møller blev opstillet i 2000 (hjortmose) hhv. 2002 (nørhede), og har
       8 hhv. 10 år tilbage af den tekniske levetid på 20 år. det følger af vvmredegørelsen, at
       den faktiske levetid for de eksisterende møller formentlig er længere. de eksisterende
       møller har ikke været omfattet af værditabsordningen.
       ...
       taksationsmyndighedens afgørelse:
       ...
       taksationsmyndigheden har ved denne vurdering lagt vægt på, at afstanden fra boligen
       til nærmeste vindmølle i projektet er ca. 832 meter. møllerne er i forhold til boligen
       placeret i skrå linjer fra sydøst til nordøst med mølle 10 nærmest boligen.
       landskabet omkring boligen er præget af opdyrkede marker brudt af levende hegn. fra
       ejendommen er der udsyn til de eksisterende vindmøller ved hjortmose, som nedtages i
       forbindelse med realiseringen af dette projekt. ved ankomst til ejendommen vil to
       møller stå dominerende i landskabet i et åbent område mellem to driftsbygninger. fra
       terrassen skærmes udsynet til en del af møllerne af boligen. der er udsyn til enkelte
       møller, hvilket dog i nogen grad skærmes af bevoksning. fra store dele af haven
       (herunder fra havepavillionen) er der udsyn til adskillige møller. fra boligens stueetage
       er der udsyn til møllerne fra køkken (med spiseplads), kontor samt soveværelse.
       førstesalen er ikke godkendt til beboelse. vindmøllerne i projektet vil stå meget
       dominerende i landskabet i forhold til denne ejendom, og den samlede visuelle
       påvirkning fra møllerne vurderes af have væsentlig betydning for ejendommens værdi.
       opstillingen af vindmøllerne i projektet vil medføre vis støjgener på ejendommen.
       støjpåvirkningen er beregnet til 39 db(a) ved en vindhastighed på 6 m/s og 40,7 db(a)
       ved en vindhastighed på 8 m/s. den lavfrekvente støj er 13,1 db ved 6 m/s og 14,2 db
       ved 8 m/s. dette skal ses i forhold til, at støjniveauet fra eksisterende vindmøller er
       angivet til 34,3 db(a) ved 6 m/s og 35,8 db(a) ved 8 m/s. opstillingen af vindmøllerne
       i projektet og nedtagningen af eksisterende møller resulterer således i en samlet stigning
       i den vindmøllerelaterede støj på ejendommen.
       det beregnede skyggekast fra vindmøllerne i projektet er 20 timer og 32 minutter om
       året på de udendørs opholdsarealer omkring boligen, mens der kan forekomme
       skyggekast 17 timer og 56 minutter om året i boligen. taksationsmyndigheden har lagt
       til grund for sin afgørelse, at der etableres skyggestop på møllerne, således at det
       faktiske udendørs skyggekast ikke vil overstige 10 timer om året. skyggekastet vil
       forekomme i perioden medio marts til ultimo september i tidsrummet mellem kl. 5.15
       og 8.00. henset til tidspunktet for forekomsten af skyggekastet vurderes dette ikke at
       medføre betydelige begrænsninger i anvendelsen af de udendørs opholdsarealer. idet det
       kan påvirke soverum i de tidlige morgentimer, vurdres der dog at være tale om gener af
       en vis betydning for ejendommens værdi.
       ..."
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har rekvireret støjmålinger, efter vindmøllerne er
stillet op, og delta har den 26. august 2014 udarbejdet en rapport om ""miljømåling -
ekstern støj", dokumentation af støj fra nørhede-hjortmose vindudvikling aps". af
resuméet fremgår, at der er foretaget måling af støjemission for 3 ud af 22 vestas v112 3,3
mw vindmøller øst for ringkøbing. der er foretaget målinger af vindmøllerne 1, 11 og 22,
der i rapporten er benævnt t1, t11 og t22. lydeffektniveauet bestemt i henhold til
miljøministeriets         bekendtgørelse         nr.     1284      (støjbekendtgørelsen)      ved
                                               - 10 -
referencevindhastighederne 6 m/s og 8 m/s er for t1 henholdsvis 100,7 og 103,5, for t11
henholdsvis 101,1 og 104,0 og for t22 henholdsvis 99,8 og 103,8. det er i rapporten anført,
at der ikke er identificeret tydeligt hørbare toner fra vindmøllerne i referenceafstanden, og at
der ud fra de bestemte støjbelastninger ikke for vindmølleparken kan konstateres
overskridelse af grænseværdierne angivet i støjbekendtgørelsen. det er videre anført, at
prøvningsresultaterne udelukkende gælder for de prøvede emner. det er i rapporten anført, at
målingerne er foretaget i overensstemmelse med retningslinjerne i støjbekendtgørelsen, og at
støjen fra vindmøllerne blev målt i læsiden i en vandret afstand på 125-155 meter til
rotorcentrum. det er anført, at der er foretaget beregninger af støjbidraget i 54
immissionspunkter rundt om vindmøllerne, og det er anført, at der er foretaget beregninger af
det lavfrekvente støjbidrag i de samme 54 immisionspunkter.
det er i rapporten anført, at ubestemtheden ved beregning af støjniveauet i omgivelserne lpa
er +/- 2 db ved 90 % dobbeltsidet konfidens i henhold til støjbekendtgørelsen.
det er ved fotos i rapporten vist, hvordan målingerne er foretaget.
sagsøgeren har fremlagt en amerikansk rapport benævnt "bruce mcphersons undersøgelse af
infralyd og lavfrekvent støj. sundhedsskadelige virkninger af store industrielle vindmøller er
bekræftede" af 14. december 2011 udarbejdet af stephen e. ambrose og robert w. rand,
ince. det fremgår af rapporten, at undersøgelsen blev bestilt gennem en privat filantropisk
pengebevilling oprettet for at finde ud af, hvorfor der var så mange voldsomme klager over
tab af trivsel og lidelse oplevet af folk, der bor i nærheden af store industrielle vindmøller, der
drives i fallmouth massachusetts. det drejer sig om en vestas v82 vindmølle. det er i
rapporten konkluderet, at infrastøjen og den lavfrekvente støj påvirker hjernen
sundhedsskadeligt, og sagsøgerne har på grundlag af den amerikanske rapport gjort gældende,
at der er helbredsmæssige risici ved at bo tæt på store vindmøller.
sagsøgeren har videre fremlagt kopi af en artikel fra jyllandsposten fra den 6. januar 2015
med overskriften "naboer flygter fra lavfrekvent støj fra kæmpevindmøller" og yderligere to
artikler fra 16. december 2014.
sagsøgte har fremlagt kopi af en artikel fra "energi" nr. 13 november 2014 med overskriften
"canadisk undersøgelse afliver myter om vindmøller og støj". i artiklen er beskrevet et
canadisk studie af 1.238 ud af 1.570 mulige husholdninger i det sydvestlige ontario og på
prince edwards island. de canadiske myndigheder har registreret støj og andre påvirkninger
fra vindmøller i disse to områder og holdt disse data op mod hvilke helbredseffekter,
beboere/læger har indrapporteret. ifølge artiklen er konklusionen, at der ikke er konstateret
sammenhænge mellem lydene fra vindmøllerne og f.eks øget brug af sovemedicin eller
svimmelhed, tinnitus og migræne endsige hjertesygdomme, højt blodtryk eller diabetes.
der er fremlagt materiale fra vestas wind systems a/s om etablering af
skyggestop/skyggestyring. der er etableret skyggestop på alle 22 vindmøller pr. den 7.
november 2014.
der er under sagen afholdt syn og skøn. skønsmanden ejendomsmægler, valuar mde, finn
jacobsen har afgivet skønserklæring af den 17. marts 2015.
af skønserklæringen fremgår, at synsforretningen blev afholdt på ejendommen den 10.
februar 2015 kl. 11.15 til ca. kl. 12.00. af erklæringen fremgår følgende om synsforretningen
og beskrivelse af ejendommen:
                                       - 11 -
"...
ejer oplyste at møllerne er meget generende udsynsmæssigt, og meget synlige når man
kører til ejendommen, ligesom der er meget skyggekast tidligt om morgenen. det er
planlagt at de gamle udbygninger mod nord skal rives ned, så snart de får indlagt
jordvarme, men nu vil det gøre møllerne meget mere synlige.
de tre møller der stod der før kunne høres periodisk, men ikke virkede generende.
møllerne var i drift - nordvestlig vind og ifølge dmi byvejr vind 4 - 9 m/s. skyet - let
skyet vejr.
ejendommen er besigtiget udendørs den 27.2.2015 kl. ca. 11.00 hvor møllerne var i drift
- nordvestlig vind og ifølge dmi byvejr vind på 2 - 4 m/s. sol - let skyet.
ejendommen er besigtiget udendørs den 13.3.2015 kl. ca. 13.20, hvor møllerne var i
drift - østlig vind og ifølge dmi byvejr 5 - 7 m/s. sol let skyet.
ejendommen er besigtiget udendørs den 16.3.2015 kl. ca. 14.05, hvor møllerne var i
drift - østlig vind og ifølge dmi byvejr 9 - 10 m/s. sol.
diset.
 ...
beskrivelse:
ejendommen er en tidligere landbrugsejendom med stuehus fra 1916, der er løbende
moderniseret, senest med tegltag og vinduer i 2006.
det samlede boligareal er iflg. bbr 144 m2.
udbygninger består af oprindelig stalde og lade ca. 545 m2. endvidere maskinhus fra
1955 på 160 m2, der også benyttes som garage.
boligen fremtræder velholdt og i god håndværksmæssig stand.
staldbygninger og lade er i dårlig stand, og er ifølge det oplyste påtænkt nedrevet. det
installerede halmfyr med akkumuleringstank er af ældre dato.
maskinhuset er under renovering, i god stand og benyttes bl.a. til gara-
ge.
haven er anlagt så den er nem at vedligeholde, orienteret mod syd, med plæne, lysthus
og terrasse. jordtilliggende i øvrigt vest for bygningerne, medens gårdspladsen er nord
for boligen.
ejendommen er beliggende i forholdsvist fladt landbrugsområde med store marker,
opdelt af nyere læhegn. der er meget god udsigt over området, særligt mod nord, fra
såvel boligens vinduer som fra opholdsarealerne.
der bemærkes i haven nogen støj fra novej.
de nye vindmøller er opstillet nord for ejendommen med nærmeste mølle ca. 830 m stik
nord, og øvrige møller i to rækker mod øst-syd øst for ejendommen.
møllerne er synlige fra vinduer i køkken/alrum, kontor og værelse. ude - synlige fra
lysthuset i haven og delvist fra den øvrige del af haven, samt fra gårdspladsen og
terrasser i gårdspladsen og arealerne øst og vest for staldbygningerne.
                                             - 12 -
     den 10. februar var møllerne hørbare på gårdspladsen og lidt i haven, hvor der hørtes
     susen.
     ved besigtigelsen den 27. februar hørtes møllerne kun periodisk med lav susen på
     gårdspladsen.
     den 13. marts var møllerne tydeligt hørbare i gårdspladsen og på terrasserne i
     gårdspladsen.
     den 16. marts hørtes susen og vingeslag i gårdsplads og på terrasser i gårdsplads.
     ifølge projektmaterialet lå nærmeste af de tidligere tre hjortmosemøller ca. 850 m
     nordøst for ejendommen.
     ..."
der har været stillet følgende spørgsmål til skønsmanden.
     "1. kan ejendommen betegnes som en ejendom med såkaldt "herlighedsværdi"?
     2.       har muligheden for udendørs aktiviteter i området i form af gåture,løbeture,
     ridning, fiskeri, jagt og iagttagelse af fugle og dyrevildt betydning for ejendommens
     værdi?
     3.       skønsmanden bedes vurdere ejendommens handelsværdi inden opstillingen af
     vindmøllerne i andet halvår 2013 og uden hensyn til den af ringkøbing-skjern
     kommune på det tidspunkt gennemførte planproces for projektet. skønsmanden bedes
     beskrive ejendommen og begrunde sit svar.
     4.       skønsmanden bedes vurdere ejendommens handelsværdi i efteråret2013 efter
     opstillingen af vindmøllerne samt redegøre for, hvilke kriterier han har lagt vægt på ved
     bedømmelsen, herunder det visuelle indtryk af vindmøllerne, deres støjudsendelse og
     skyggekast.
     5.       vil det forhold, at de støjmålinger, der er fremlagt som sagens bilagc, kun er
     foretaget for 3 ud af de i alt 22 vindmøller og ikke er foretaget hverken inde på
     sagsøgerens ejendom eller inde i deres bolig, kunne påvirke ejendommens værdi i en
     salgssituation?
     i bekræftende fald på hvilken måde, herunder med angivelse af den beløbsmæssige
     vægt."
skønsmanden har besvaret spørgsmålene således:
     "1. herlighedsværdi defineres oftest som en iboende kvalitet i sted eller miljø, f.eks i
     form af særlig natur, stilhed, udsigt o.l.
     ejendommen kan siges at have herlighedsværdi i kraft af beliggenheden og
     omgivelserne.
     2. ejendommen er beliggende i et vestjysk blandet landbrugsområde,hvor der er rige
         muligheder for at færdes i naturen og opleve denne. mange potentielle købere vil
         sætte pris på disse muligheder.
     3. ejendommen vurderes til kr. 1.500.000,00.
     der henvises til beskrivelsen ovenfor. prisen er vurderet ud fra erfaring med salg af
     lignende ejendomme i lokalområdet.
                                              - 13 -
      4. ejendommen vurderes til kr. 1.200.000,00
      ejendommen er som foran beskrevet beliggende i et vestjysk blandet landbrugsområde,
      hvor potentielle købere bl.a. vil lægge vægt på naturoplevelsen og kvaliteterne i
      forbindelse hermed.
      som følge af de nu opstillede vindmøller vil naturoplevelse blive forstyrret af såvel
      synbarheden, som støjen og periodiske skyggekast. synbarheden og støjen har jeg
      beskrevet foran, medens skyggekast ikke er oplevet.
      jfr. fremlagte vvm rapport er skyggekast på denne ejendom beregnet til henholdsvis 18
      timer 33 minutter udendørs og 16 timer 10 minutter indendørs.
      disse forhold vil medføre at visse potentielle købere vil fravælge ejendommen, medens
      andre fortsat vil være interesserede, såfremt de kompenseres for ulemperne.
      5. bilag c er en rapport vedr. udførte støjmålinger omfattende tre af de nye møller.
      målingerne er foretaget i en afstand på 125 - 150 m fra de enkelte vindmøller, hvorefter
      der er foretaget beregninger af støjniveau på de enkelte målepunkter.
      der er således ikke tale om konkrete målinger på den enkelte ejendom ud fra den
      enkelte ejendoms forhold m.h.t. bygninger, beplantning m.v., men alene teoretiske
      beregninger.
      det er min erfaring at potentielle købere vælger selv at vurdere forholdene på stedet.
      spørgsmålet kan således besvares benægtende
      ..."
der har været fremlagt 6 stk fotos fra ejendommen, optaget af leif lyhne christensen.
retten har den 16. september 2015 foretaget besigtigelse af ejendommen novej 20, no, 6950
ringkøbing.
geopartner landinspektører a/s har den 29. september 2015 udarbejdet et oversigtsfoto over
området, hvor både de 22 nye møller og de seks gamle, der er taget ned, er markeret. det
fremgår heraf, at ejendommen novej 20 er beliggende 963 meter fra den nærmeste af de seks
gamle møller, der er taget ned.
forklaringer
asger holm thomsen har forklaret, at han er med i bestyrelsen i nørhedehjortmose
vindudvikling aps. han har et deltidslandbrug på novej 28 med produktion af
slagtekyllinger, og ved siden af arbejder han ved politiet.
kommunen har oprindelig udpeget området som egnet til opsætning af vindmøller. kort efter
var der to "projektmagere" fra lemvigegnen, der tog rundt og skrev kontrakter med specielt
de store lodsejere om opsætning af vindmøller. der var de seks vindmøller, der stod der i
forvejen i to klynger af tre, og lodsejerne begyndte at tale om, om man ikke selv lokalt kunne
løfte et vindmølleprojekt. det blev der arbejdet videre med, og der blev oprettet et selskab.
han kom på daværende tidspunkt ind i det som lokal lodsejer. de var i alt 17 lodsejere,
herunder ejerne af de seks gamle vindmøller, der var lokalt forankret, som blev enige om, at
de ville arbejde videre med projektet. de havde et ønske om at tilgodese lokale hensyn og var
enige om, at de ville prøve at gøre noget, der var anderledes i forhold til det, man havde set
andre steder. de skulle jo bo både med møllerne og deres naboer.
ud over at de har holdt de møder, de skulle holde som opstillere, holdt de på et tidligt
tidspunkt informationsmøder til sognene, specielt i no og i ølstrup, og til de lokale
                                             - 14 -
idrætsforeninger/sogneforeninger. de har sagt, at de er klar over, at møllerne påvirker
området, og at de derfor vil give 220.000 kr. hvert år til hvert sogn, så længe møllerne står
der, og det er tinglyst på møllerne.
i erkendelse af at dem, der har størst gene af møllerne, er dem, der bor tættest på, lavede de en
ordning, hvor de tilbød dem, der boede indenfor 1.000 meter fra møllerne enten gratis
mølleandele eller andele til kostpris. dem, der boede helt inde på 600 meter, fik tilbudt 50
gratis mølleandele, eller man kunne regne om, hvis man gerne ville købe mølleandele til
kostpris, ud over det, der kunne købes under ve-køberetsordningen. de håbede på, at det
kunne give de pågældende en årlig indtægt. bare 20 anparter skulle kunne dække en normal
husstands elforbrug. de håbede, at det fremadrettet ville være med til at mildne
påvirkningerne. på daværende tidspunkt kunne en mølleandel handles til 4.500 kr. pr. andel. i
realiteten kunne 50 mølleandele da realiseres til 225.000 kr. nu er strømprisen faldet.
aftalerne blev udfærdiget sådan, at en fortjeneste ville være skattefri. en anpart er en
mølleanpart i det i/s, der ejer en mølle. han ved ikke, hvad andelene senest er handlet til.
de lokale har også kunnet købe ve-andele. selv om de havde 44.000 veandele til salg til
kostpris, som var 3.250 kr., var de revet væk af dem, der bor indenfor 4½ kilometer. de
kunne have solgt dobbelt eller tredobbelt så mange. dem, der ønskede flest, kunne maksimalt
få 178 eller 179 til kostpris. de opfordrede på møderne til, at dem, der kunne, købte ve-
andele, både for at få dem med på projektet, og fordi de gerne ville viderebringe den
økonomiske gevinst, som de selv så i det. de ville gerne, at de 20 procent, som de skulle
udbyde i ve-andele blev solgt til deres nærmeste naboer. der er nogle, der har store andele.
svend aage damgaard er med i en 10-mands mølle. der er ca. 10.000 andele i én mølle.
projektet gav desuden godt 6 mio. kr. i den "grøn ordning", som efter ve-loven skal sættes til
side. pengene er faldet primært til ølstrup og no sogn og i lidt mindre portioner til de andre
sogne. han mener, at ølstrup fik 2 mio. kr. og no ca. 1½ mio. kr.
møllerne er vestas møller. de har primært brugt lokale entreprenører til arbejdet. der er
virkelig lavet meget - veje, udgravninger, fundamenter, støbning mv. efterfølgende har
vestas ansat 2-3 montører på vindmølleparken.
de har opkøbt 12 ejendomme i området, som de har nedlagt for at kunne få lov at lave den
store vindmøllepark. de aftalte en frivillig køberetsordning, hvor de generelt betalte 50
procent over det, en ejendomsmægler havde vurderet. for de pågældende mener han, at de er
kommet af med deres ejendomme til en god pris i et område, hvor der står mange ejendomme,
der er svære at sælge. morten præstegaards ejendom var "på finalen", og han "spillede sine
kort godt" og fik 100 procent oveni vurderingen, der var 625.000 kr. de betalte 1,25 mio. kr.
for hans ejendom.
han har selvfølgelig debatteret fagligt og sagligt om vindmøllerne med de personer, han skal
møde i retssagen her. da byggetilladelsen var givet, var det dog også sådan, at claus bødtker,
der fra start var modstander af møllerne, kontaktede ham, om de nu ikke "skulle slå en streg
over det". claus bødtker ville gerne være med til at tegne deres besøgscenter. da han er en
dygtig arkitekt, har claus bødtker tegnet besøgscenteret, og han har tegnet et rigtigt fint hus.
de ville også gerne holde det lokalt.
planenergi rådede dem til at få udfærdiget den supplerende vvm, der er fremlagt som bilag
a, som i sagen her er kaldt en mini-vvm. de hyrede planenergi til det, fordi de har
kompetencerne. der blev skrevet ud til folk om, at planenergi gerne ville komme, og de blev
                                              - 15 -
opfordret til at være hjemme, og de kunne også få indflydelse på, hvor billederne skulle tages
fra.
han var ikke med, da taksationsmyndigheden var rundt. det var to andre fra bestyrelsen,
vagner jeppesen og lars christian rejkjær. efter deres udsagn blev der lyttet, så længe folk
havde noget at sige. der udover var taksationsmyndighederne selvfølgelig meget målrettede
og effektive.
der er betalt værditabserstatning til 34 ejendomme. der er disse 12 tilbage, der ikke er
afklaret med.
han var selv skeptisk, før de fik møllerne op. bagefter har han ikke følt, at de har nogle gener.
de kan høre møllerne af og til, og de har udsyn til alle 22 møller. han har novej lige ved
siden af og vil hellere have en vindmøllepark. han har vænnet sig til novej. mølleparken er
noget nyt, og i forhold til naboerne kan han selvfølgelig godt se, at det er meget
iøjnefaldende. i deres husstand er der ikke nogle, der har haft de gener, andre har forklaret om
med hovedpine og sygdom. de kan høre møllerne om aftenen, når vinduet er åbent, og vinden
er i den retning. husdyrene er heller ikke påvirket.
der er kommet skrappere krav til lavfrekvent støj. til at starte med kunne vestas ikke
overholde de krav, der var i deres område, men det fik de løst. lem kær møllerne har ikke
været undergivet de samme krav. reglerne er skærpet i forhold til, da de blev sat op. på hans
ejendom har de også oplevet skyggekast i forårs- og efterårsmånederne. det har været om
morgenen inde i deres soveværelse, men efter skyggestoppet er sat op, har han ikke mærket
det. han har nogle morgener set skyggen komme ind over græsplænen og stoppe, når den var
10-15 meter fra terrassen. efter en 20 minutter, når solen havde passeret, startede møllen igen.
han mener, at det er et 100 procents skyggestop, der er sat op. lyset i toppen af vindmøllerne
er to lamper, der lyser konstant. det er svagt lys. det er klart, at hvis man kigger ind, hvor
vingerne kører foran, vil det se ud som blink. han mener, at lysene skal være stærkere, hvis
det er tættere på en lufthavn eller ud over vand. han har ikke mærket forandringer i dyrelivet
af kronvildt og rådyr.
novej 8 er blevet solgt, efter møllerne er kommet op. på nettet så han, at ejendommen var til
salg for 1,595 mio. kr. og var solgt til 1,52 mio. kr. på kun 57 dage i marts 2014. han kender
ikke ejendommens stand, men mener umiddelbart at det er en flot pris.
leif lyhne christensen har forklaret til visualiseringen i mini-vvm-redegørelsen side 54, at
det er taget foran køkkenvinduet. han ville gerne have haft et mere, der viste, hvordan det så
ud, når man kom ad indkørslen, men han fik at vide, at der kun måtte blive taget ét foto. da
han så skulle vælge blev det fra foran køkkenvinduet. det passer godt nok med
visualiseringen, dog er møllerne i virkeligheden lidt højere. med hensyn til visualiseringen
side 55 er møllerne i virkeligheden noget større end på visualiseringen. det kan han se ud fra
træerne. i virkeligheden har møllerne i forhold til det her billede ca. samme højde som
træerne. af de tre gamle møller var den ene dækket af træet, og de to andre var næsten
dækket. de tre fjerneste kunne de lige skimte langt ude. de kunne ikke se ret meget af de
gamle møller. der var støj fra de gamle møller en gang imellem, men de var yderst sjældent
generet af det.
vedrørende de fotos, han selv har taget, er det ikke det samme på billedet som at se det i
virkeligheden. møllerne virker voldsommere i virkeligheden. fotoene er taget i januar 2014.
fotoet bilag 7 er taget fra haven om til det åbne område. de kan både se de to møller lige midt
                                             - 16 -
i billedet, men de kan også se møller gennem træerne. stormen har taget træer, siden fotoet er
taget. fotoet bilag 8 kan man sammenligne med visualiseringen side 55 i mini-vvm-
redegørelsen. selv om vinklen er anderledes, kan man se, at visualiseringen viser, at møllerne
er meget mindre, end de i virkeligheden er. han mener derfor, at visualiseringerne ikke er
retvisende. fotoet bilag 9 er taget tæt på samme sted som fotoet bilag 8, men med vinklen
drejet. fotoet bilag 10 er inde fra kontoret og viser udsynet derfra. ikke alle træer er hans, så
naboen kan bestemme, hvornår de skal fældes. fotoet bilag 11 viser det billede, han gerne
ville have haft visualiseret. det er fra indkørslen til ejendommen. her virker de to møller
meget voldsomme. det er de to møller, der fylder meget i deres hverdag. i virkeligheden er de
mere voldsomme end på fotoet. det er samme motiv på fotoet bilag 12, taget længere ude af
indkørslen og drejet til venstre. møllen yderst til venstre er mølle 11, den i midten er mølle
22, og den til højre er mølle 10. fotoet nederst til venstre i skønsrapporten er taget fra
havesiden fra deres havehus i retning mod møllerne. det nederste yderst til højre er fra bag
laden. det øverst til højre er fra indkørslen. dilemmaet med hensyn til den bygning, der er i
dårlig stand er, at enten skal de bruge penge på at vedligeholde den, eller også får de udsyn til
flere møller, hvis de river den ned.
med hensyn til støjen er det nogle gange rigtig slemt, andre gange hører de ikke møllerne. det
er især de stille sommeraftener, hvor der heller ikke er støj fra novej, og hvor man nyder at gå
ude, at de kan høre støjen. møllerne er der hele tiden, og de bliver hele tiden mindet om dem.
i august 2015 var "det et sandt mareridt". deres hund sover i soveværelset, og den blev urolig
og begyndte at løbe rundt. de måtte lukke vinduet, selv om deres soveværelse vender ud mod
novej. både han og hans ægtefælle har gode "sovehjerter", men han bliver vækket, hvis
hunden løber rundt. han har ikke ubehag på grund af vindmøllerne. ejendommen er hans
hobby. han laver meget på ejendommen og går meget udenfor. han bliver påvirket af støjen.
støjen er hele tiden i baggrunden, bortset fra når møllerne står stille.
med hensyn til skyggekast, er det sådan, at på de dejlige morgener, hvor solen står op,
kommer glimtene ind af vinduet. han forstod i lang tid ikke, at møllerne ikke stod stille. han
påpegede det ved skønsforretningen. han var ikke klar over, at skyggestoppet først var blevet
sat op i november 2014. han har efter november 2014 oplevet skyggekast. det har været
skyggen af vingen ind i stuehuset. han har også oplevet, at møllerne står stille. i 2015 har han
oplevet skyggekast i mindre omfang end tidligere. de har lagt mærke til, at møllerne stopper.
han har ikke lagt mærke til, hvordan de stopper, og han kan ikke genkende, at de slet ikke
skulle have skyggekast mere. han har ingen faglig viden om det.
han har valgt de 33 gratis anparter. han har dem endnu. han har også købt 40 ve-andele som
en professionel investering.
de har brugt meget tid og mange ressourcer på naboskabet til vindmøllerne, og det påvirker
deres liv rigtig meget. de bliver hele tiden mindet om det. i virkeligheden kan en erstatning
ikke fuldt ud kompensere for virkningerne. deres livskvalitet er ikke den samme.
skønsmand finn jacobsen har har vedstået erklæringen og forklaret, at han har været
skønsmand i en hel del sager om værditab på grund af vindmøller. det er individuelt for hver
eneste ejendom, hvordan han vægter skyggekast, støj og det visuelle. møllerne står forskelligt
i forhold til de enkelte ejendomme. nogle er orienteret mod møllerne, hvor man tydeligt kan
se møllerne f.eks. fra terrassen, haven eller indefra, andre ligger, så man ikke kan se
vindmøllerne, men hvor det er støjen, der er problemet. jo flere ting, der påvirker en ejendom,
jo mere vil han vurdere, at der er risiko for, at ejendommen falder i værdi. han kender
obicon-rapporten. han baserer sit skøn på de erfaringer, han har med de ejendomme, de har
                                             - 17 -
haft til salg og solgt i vindmølleområder. der er sagt og skrevet meget for og imod
vindmøller, men der har efterhånden været en del handler, og han baserer sit skøn på de
handler, som han kender. han har haft vvm-redegørelsen, minivvm-redegørelsen,
lokalplaner og det andet materiale, han har fået til sagerne, med ved vurderingerne.
de tre gamle hjortmosemøller lå på ca. samme afstand som de nuværende møller. den
beregnede støj var ved de nye møller ved 6 m/s 39 decibel og ved de tidligere møller 34,3, og
henholdsvis 40,7 og 35,8 ved 8 m/s. han har ved vurderingen taget hensyn til, at der også var
støj fra de gamle møller, og at de også var synbare. med hensyn til skyggekast har han baseret
sin vurdering på, at der var krav om, at der skulle være skyggestop, så der maksimalt var 10
timers skyggekast. skyggekast har også betydning for vurderingen her. skyggekastet er om
morgenen i perioden fra april til oktober. det er klart, at hvis der er skyggekast om aftenen,
når man sidder på terrassen, vil det have større betydning. her er det om morgenen, hvor det
kan komme ind ad køkkenvinduet.
han tror ikke, at dyrelivet er forandret, i hvert fald ikke væsentligt. måske i den periode
møllerne er stillet om, men ikke efterfølgende.
han husker, at han kunne høre støj fra novej.
søren plagborg har forklaret, at han er uddannet el-ingeniør. han har været ansat i vestas
siden 1998. han er i dag i en stilling som global chef for teknisk support til drift. han er chef
for folk, der beskæftiger sig med skyggestyring, og han var i sine tidlige ingeniørdage med til
at udvikle den første skyggestyring i danmark.
skyggestyringen fungerer på den måde, at der ud fra solens bane og gennemsnitlige vejrdata
er foretaget en geofysisk beregning af, hvornår der er en teoretisk chance for, at møllen kaster
skygge på en given lokation. beregningerne er programmeret ind i en styringsenhed, der
sidder i møllen. uden på møllen sidder der to sensorer, en der peger i østlig retning og en i
vestlig retning. når der er sammenfald mellem beregningerne og lysindfaldet på sensorerne,
siger sensoren til møllen, at den skal gå på pause. der går nogle minutter, inden møllen er tæt
på nul i omdrejningstal. møllen skal koble af nettet, den kinetiske energi i rotoren skal "løbe
ud", og man drejer vingerne, så de bremser ned. hvis møllevingerne f.eks "kører forbi" et
vindue, og der kommer sol, så de kaster skygge, kan der godt gå lidt tid, inden man oplever, at
de stopper. skyggekastet for de enkelte ejendomme er beregnet ud fra alle de møller, der
muligt kan give skyggekast på den pågældende ejendom.
windpro version 2.9.278 systemet er det værktøj, der primært bruges i danmark til at
beregne produktion, støj og skyggekast. det er udviklet af et firma, emd. dokumentet er
grundlag for det, de har programmeret ind i hver enkelt vindmølle. kunden er kommet med
oplysninger fra en landinspektør om de skyggefølsomme områder. der kan godt være behov
for justeringer efterfølgende. generelt oplever de ikke store efterjusteringer. det er ikke
vestas´ oplevelse, at styringen ikke virker. foreholdt, at ejerne af ejendommen hjortmosevej
5 har forklaret, at de har oplevet et skyggekast på 9 timer det første år, hvor det beregnede er
7 timer og 18 minutter ude og 5 timer og 33 minutter inde, har søren plagborg forklaret, at
det er 250 sider, der er programmeret ind i en computer. han vil ikke udelukke, at noget er
programmeret forkert, og er det tilfældet, skal det korrigeres.
foreholdt at møllerne er kommet op i slutningen af 2013, og skyggestoppet først
færdigetableret i november 2014 har søren plagborg forklaret, at de først fik de sidste
landmålerdata om lokationerne i august 2014. derudover tog det et par måneder at få det helt
                                              - 18 -
beregnet, programmeret, produceret og uploaded ude i møllen. man kunne godt have beregnet
det, før møllerne var sat op. han har ingen erfaring med, om det er sædvanligt. de har haft
mest fokus på at få møllerne i drift.
skyggestoppene er sat op, så møllerne stopper, når der er skyggekast. de trækker ikke 10
timer fra, men der ryger nogle minutter i nedlukningsprocessen. det er sat op til at stoppe, for
eksempel når skyggen rammer et vindue, men så vil der i de efterfølgende 2-3 minutter være
en skyggepåvirkning af vinduet på grund af nedlukningsprocessen. sådan vil det være hver
gang den starter og stopper. hen over året vil det aldrig komme over 10 timer. der er også
steder, hvor det er terrassen, der er lagt ind som et punkt. det er landmåleren, der har
defineret de skyggefølsomme områder.
vestas har leveret skyggestyring/hardware til alle møller. de har ikke programmeret
skyggestop i de møller, der ikke rammer naboer. han mener, at der er aktiv skyggestyring på
14 møller.
han har ikke lavet beregningerne i vvm-redegørelsen. han vil mene, at de beregninger, der
er redegjort for på side 162 og 163 er beregninger, uden der er opsat skyggestyring. han kan
ikke svare på, hvor arealet på de 15 gange 15 meter, der er beregnet ud fra, er beliggende,
men han vil antage, at det er på den pågældende nabomatrikel. det er beregninger, ikke
målinger. inputdataene i vvm-redegørelsen kommer fra en landmåler. han ved ikke,
hvordan landmåleren har indsamlet de data. vestas har modtaget en datafil fra landmåleren,
som definerede "et hvidt lagen", der skulle definere en have, et hus eller et vindue. det er de
data, der er puttet ind i deres beregninger. det er som nævnt landmåleren, der har defineret de
skyggefølsomme områder.
det typiske i forhold til for eksempel en nabo og en vindmølle er, at der i en periode vil være
en skyggepåvirkning i de tidlige morgentimer eller sen aften, hvor man vil have en halvbue
over horisonten. den første dag vil det måske være tre minutter, næste dag fem minutter, og
så vokser det typisk op til 1/2 - 3/4 time og aftager så igen. perioden er måske på 15 dage i
januar. summen af det forløb, og måske et lignende forløb i oktober er det programmet har
beregnet. når der er etableret skyggestop, varer skyggekastet kun de 2-3 minutter, det tager at
lukke ned. hvis for eksempel det beregnede skyggekast i de 15 dage er 7 timer og 18
minutter, vil der efter skyggestoppet er sat op, være en skyggepåvirkning på samlet 1/2 - 3/4
time i den omhandlede periode. der er yderligere lavet det, at er der en dag med vandrende
skyer i en periode, hvor møllen ved sol skulle være lukket ned i 1/2 time, så genstartes den
ikke, selv om der bliver skyet efter 10 minutter.
lyset i toppen af møllen er et markeringslys i forhold til fly. så længe det ikke er i nærheden
af en lufthavn er det et 10-kantet rødt lys, der lyser konstant. han husker ikke, om det skifter
til hvidt om dagen. der er i prismen en afskærmning nedad, men man kan se det fra jorden.
det kan måske blinke, hvis der roterer en vinge foran.
det er som nævnt ikke ham, der har lavet beregningerne i vvm-redegørelsen. heller ikke i
mini-vvm-redegørelsen. han har heller ikke personligt haft noget at gøre med windpro
beregningerne og programmeringen og heller ikke servicerapporterne for de 22 vindmøller.
lars søndergaard har forklaret, at han er ansat i delta som specialist indenfor støj. han
arbejder med bygningsakustik og vindmøllestøj. han har været i delta i 9 år. de har udført
målinger ved vindmøllerne. det er ikke ham, der har foretaget målingerne i testrapporten af
26. august 2014. det er en kollega, som ikke er hos delta længere.
                                              - 19 -
de kan godt lave de indledende støjberegninger, men det plejer de ikke, for "ikke at have for
mange kasketter på". de indledende støjberegninger foretages på kendte data for den samme
vindmølletype. typisk er det målte værdier for den samme vindmølle eller en tilsvarende, der
indgår i de beregninger. deres opgave er typisk at foretage målinger på vindmøllerne, når de
er kommet op. de beregner en kildestyrke, som alle beregninger bliver lavet på baggrund af,
og så laver de en ny beregning svarende til den indledende, for at se om støjen holder sig
indenfor det tilladte område. i det åbne land er støjgrænsen 44 db ved 8 m/s og 42 db ved 6
m/s. i støjfølsomme områder er det 39 db og 37 db. den nugældende støjbekendtgørelse, nr.
1284/2011, er den 3. version af den måde, man regulerer støj fra vindmøller på i danmark.
den primære forskel til den tidligere gældende, nr. 1518/2006, er, at man også nu laver en
lavfrekvent støjberegning. før var der ikke en lavfrekvent støjgrænse.
støjbekendtgørelsen definerer, at tre eller flere vindmøller, der står sammen, er en park. hvis
møllerne er ens, behøver man kun at måle på tre af vindmøllerne. for de resterende anvender
man en middelværdi for de tre målte. her er målt mølle 1, mølle 11 og mølle 22. deres
erfaring er, at hvis møllerne er ens, er der ikke den store forskel fra den ene mølle til den
anden. det er også det, man kan se f.eks. af resultaterne side 2. der er ikke specielt store
udsving i kildestyrken ved de to vindhastigheder for hver af de tre vindmøller. der er målt på
tre møller, fordi det er det, lovgivningen har fastsat som det nødvendige.
når de måler, laver de en måling i en afstand, der svarer til totalhøjden på vindmøllerne. her
er det ca. 150 meter. ud fra de beregningsmetoder, der også fremgår af bekendtgørelsen, kan
man regne sig op til en kildestyrke. ud fra det kan man beregne, hvilken støjbelastning, der er
hos naboerne. det, der fremgår af skemaet side 2 i testrapporten, er en total kildestyrke fra
hver af de tre vindmøller. tallene er ret ens. han vil mene, at der ikke er hørbar forskel.
i bilag 1 i rapporten på side 18 kan man se støjens udvikling ved de forskellige
vindhastigheder. det er det støjniveau, der er målt i 150 meters afstand. støjen fra møllerne er
"krydserne". man kan se, at støjen er støt stigende op til 8 m/s, og herefter er det ca. jævnt.
det er det sædvanlige billede for moderne vindmøller i danmark. resultaterne her og også de
næste par kurver, er blevet brugt til at beregne en kildestyrke, som er den værdi, der skal
bruges til at beregne støjbelastningen. cirklerne er baggrundsstøjen. den måles, medens den
mølle, de måler på, er slukket. bilag 4 på side 21 viser noget af målingen for mølle 11, men
da de ikke nødvendigvis er målt i lige nøjagtig samme afstand, kan de målinger ikke
sammenlignes. det, der kan sammenlignes, er den beregnede kildestyrkeværdi.
efter bekendtgørelsen skal støjen bestemmes ved 6 m/s og 8 m/s. støjmålinger bliver altid
lavet i medvindsretning, fordi man vil have en "worst case" situation. det er også det, man
gør i beregningerne, man anser, at der hele tiden er medvind til alle naboer. der vil være mest
støj i medvindsretningen. ved højere vindhastigheder end 8 m/s stiger støjen ikke for de nye
vindmøller. det samme gælder den lavfrekvente støj. ved nogle af de gamle vindmøller
kunne støjen godt stige ved højere vindhastigheder end 8 m/s. man er blevet bedre til at få
energi ud af vinden, og det har haft den effekt, at støjen ikke stiger ved de højere
vindhastigheder.
det giver ekstra støjbelastning, at der står flere møller end én. man er ovre i logaritmiske
værdier. det er sådan, at hvis man har en mølle, der støjer, og der så er én ved siden af, så
støjer de ikke dobbelt. rent regnemæssigt vil det svare til en støjforøgelse på 3 db. des flere
møller, des mere støj, men ikke aritmetisk. hvis en mølle siger 41 db, er det ikke sådan, at to
møller er 82db. det vil nærmere være 44 db for de to møller. tommelfingerreglen er, at man
skal have 10 ens støjkilder for at få en forøgelse på 10 db.
                                            - 20 -
alle beregningerne er lavet ud fra en sum af støjen fra alle relevante vindmøller i området.
det er reguleret i bekendtgørelsen, hvilke vindmøller der skal med. de relevante er medtaget i
beregningerne. så vidt han kan se, er det 42 vindmøller, der indgår i beregningerne her. det er
den samlede støj, der er fra de omhandlede 22 og 20 andre relevante, der indgår i den støj, der
er beregnet for den enkelte ejendom.
som ved al måling er der en usikkerhed. når de måler, kan man se det som en stikprøve. man
har udregnet, at der ved denne målemetode vil være en usikkerhed på +/- 2 db. hvis man har
en værdi på 41 db, ligger den sande værdi mellem 39 og 43 db. det sædvanlige er, at man
lader ejeren af støjkilden få gavn af de 2 db. det vil sige, at man reelt skal have en
støjbelastning over 46 db, før man vil sige, at der er en signifikant overskridelse, der kræver
reduktion af støjen. det sædvanlige er, at når man ansøger, skal man holde sig strengt til
støjgrænsen, dvs. at den vvm-beregning, der ligger til grund, skal holde sig strengt indenfor
grænsen på f.eks. 41 db, men ved den efterfølgende måling skal man reelt op på 46 db, før
kommunen skrider ind.
her mener han, at variationen er ret lille. ved nogle er der lidt mere støj end beregnet, ved
andre lidt mindre. i forhold til vvm-redegørelsen side 156 har de beregnet støjen ud fra
målingerne. ved nabobolig 3 - trehedevej 14 - er den tidligere beregnet til 40,4 ved 6 m/s.
den har de beregnet ud fra målingen til 39,4 db. det fremgår af rapporten side 13, punkt c.
ved 8 m/s, vvm-redegørelsen side 157, her er den forud beregnede støj ved 8 m/s ved
nabobolig 3 - trehedevej 14 - 41,0 db. resultatet af deres opdaterede beregning giver 42, 2
db. han ved ikke præcist, hvilke vindmøller der er brugt i vvm-redegørelsen.
ved 6 m/s (vvm-redegørelsen side 156) er den tidligere beregnede støj ved nabobolig 28 -
novej 20 - 40,9 db(a) og deres opdaterede er 38,0.
der er stadig en usikkerhed på +/- 2 db. ved 6 m/s ligger værdierne generelt lavere. det kan
også skyldes, at det var en anden vindmølletype den forudgående beregning blev lavet på. de
har også udført målingerne på lem kær møllerne.
ved 8 m/s (vvm-redegørelsen side 157) er den tidligere beregnede støj ved nabobolig 28 -
novej 20 - 41,9 db(a) og deres opdaterede er 40,8.
ved 8 m/s er det mere blandet. nogle værdier er lidt højere, nogle lidt lavere. sædvanligvis
kan man ikke høre forskel på 1 db og heller ikke 2 db. det er svært at sige, hvor højt man
skal op i forskel, for at det kan høres.
vedrørende lavfrekvent støj. den ligger generelt lavere end grænseværdien, selv med en
usikkerhed på 2 db.
vindmøllerne ved bindesbøl er også en vestas mølle, men en anden model. de har også
udført målinger og beregninger for den sag. det var et af de projekter, der kom op før den nye
bekendtgørelse. lige præcis den vindmølletype, der står ved bindesbøl er
problemvindmøllen, når man taler om lavfrekvent støj. den stilles ham bekendt ikke længere
op i danmark af samme årsag. ved de 22 møller, der er stillet op i nærværende sag, har man
fundet problemet og fået reduceret den lavfrekvente støj.
man kunne godt måle på flere vindmøller end de tre, man skal efter bekendtgørelsen. det, der
er problemet, er, at de er afhængig af vejret. hvis de vidste, hvornår der var den rigtige
vindhastighed, ville det være nemmere. teoretisk kunne målingen være ovre på en time, men
                                               - 21 -
i realiteten bruger de en halv til to-tre dage, hvis de er uheldige med at få ramt de rigtige
vindhastigheder. det er ikke så meget det at få flyttet måleudstyret, der tager tid. hvis
vindmøllerne havde været sat op, så der skulle måles flere, havde de gjort det. efter
bekendtgørelsen skal der måles ved både 6 m/s og 8 m/s. strategien ved målingerne er lidt
forskellig. typisk går de efter, hvor der er en flanke, hvor de kan kigge på forskellige
vindhastigheder, men det er ikke altid det lykkes. han vil skyde på, at hver af målingerne har
stået for 1/4 af den tid, der er brugt, og beregningerne så den sidste 1/4. måling af en mølle
mere ville måske være 1/4 oveni prisen.
de måler altid kun på en mølle ad gangen. de andre møller i nærheden, der på det tidspunkt
bliver set som en del af baggrundsstøjen, bliver slukket. det er tilfældigt, hvilke møller der
udtages til måling. det er oftest parkens layout, der afgør det. han har ikke været med til at
vælge møllerne ud ved de målinger, der er foretaget i denne sag, derfor kan han kun udtale sig
om det overordnede. hvis der har været specifikke klager, vil de ofte prøve at vælge møller i
nærheden af de ejendomme. han tror valget af de møller, der er målt på her, har været
økonomi. hvis de havde valgt nogle i midten af parken, ville der have været mange møller
rundt omkring, de skulle have slukket, og som så ikke havde produceret, medens de målte. de
måler på én vindmølle ad gangen for lige præcis at kunne bestemme støjen fra en vindmølle.
hvis der er flere ad gangen, bliver det mudret. grunden til, at de måler tæt på, er, at jo bedre
kan støjen bestemmes. jo længere væk der måles, jo større bliver usikkerheden. der skal
desuden gerne være forskel på det, de måler, og det, der er rundt omkring. det er en
beregning, hvor stor støjbelastningen er henne på den enkelte ejendom. det er ikke en måling.
det er defineret i bekendtgørelsen, hvordan man skal beregne lavfrekvent støj. beregning ud
fra målinger er den måde, man har valgt at gøre det på i danmark, hvad enten det er
vindmøllestøj, flystøj, togstøj, bilstøj eller andet. man laver målinger tæt på støjkilden, hvor
man kan få en god bestemmelse af støjen. usikkerheden ved at gøre det på denne måde er
meget mindre, end hvis man laver en måling ude ved naboen. den lavfrekvente støj udbreder
sig ikke længere end almindelig støj. det er det modsatte, der er tilfældet. hvis man har stået
på afstand af en rockkoncert, er det bassen, man kan høre. grunden til det er, at luftaffusionen
"sluger" de høje frekvenser. jo længere man kommer væk, jo mere dæmpet er de høje
frekvenser. det kan godt have den sideeffekt, at man lægger mere mærke til bassen, men der
er ikke mere af den. en bygning fungerer på samme måde, den er bedst til at dæmpe de høje
frekvenser. man har lavet nogle målinger på huse, som man bruger i beregningen. i øjeblikket
har miljøstyrelsen et projekt ude, idet man ønsker et forbedret datagrundlag til bestemmelse af
huses lavfrekvente lydisolation.
vedrørende det, der er anført side 3 i testrapporten af 26. august 2014, er det vindmølleparken
med de 22 vindmøller, som prøvningsresultatet gælder for. med hensyn til, om det er
støjfølsomme områder eller ej, følger de det opdrag, de får fra deres kunde. de har ikke selv
nogen holdning til, hvordan områderne skal klassificeres.
asger holm thomsen har supplerende forklaret, at vindmølleselskabet har bedt landmåleren
om at måle på selve stuehuset og på terrassen til brug for opsætning af skyggestop.
parternes synspunkter
leif lyhne christensen har i påstandsdokumentet anført følgende til støtte for sin påstand:
      "anbringender:
                                       - 22 -
leif lyhne christensens krav baseres på 2 forskellige regelsæt, nemlig dels ve-lovens
regler om betaling af værditab som følge af nørhedehjortmose vindudvikling aps'
opstilling af 22 store vindmøller i umiddelbar nærhed af hans ejendom og dels de
naboretlige regler om betaling af erstatning, når generne ved opstilling og drift af disse
vindmøller går ud over, hvad naboer bør tåle.
ve-lovens regler om betaling for værditab
det gøres gældende, at leif lyhne christensen ikke med det af taksationsmyndigheden
udmålte beløb på 200.000 kr. for værditabet på ejendommen novej 20 (bilag 4) har fået
fuld betaling for værditabet, som han har krav på efter ve-loven, der berettiger ham til
fuld betaling for ethvert tab på ejendommen efter en individuel vurdering.
det gøres gældende, at taksationsmyndighedens arbejdsgrundlag var uholdbart, fordi
denne myndigheds vurdering af de visuelle forhold alene var computergenererede
billeder i miljørapporten (bilag 1), ligesom grundlaget for myndighedens vurdering af
støjudsendelse og skyggekast var de computergenererede beregninger og dermed af
hypotetisk karakter. det fremgår af bilag a, "at den endelige vindmølletype varierer fra
typen i vvm-redegørelsen", men de summariske beregninger i bilag a er fortsat på
hypotetisk grundlag og giver ikke et betryggende billede af de faktiske forhold.
det gøres gældende, at taksationsmyndighedens arbejdsform med besøg på mange
ejendomme inden for samme arbejdsdag og med ophold af kun 20 minutters varighed
på hver ejendom rejser tvivl med hensyn til overholdelse af de almindelige
forvaltningsretlige krav om grundig sagsbehandling og specielt ve-lovens krav om
individuel vurdering af denne ejendom.
teksten til afgørelsen (bilag 4) fremtræder, når den sammenholdes med afgørelser i
andre sager, i høj grad standardiseret og med et beskedent indhold alene vedrørende
leif lyhne christensens ejendom.
taksationsmyndighedens udmåling ligger væsentligt under det beløb på 300.000 kr.,
som skønsmand finn jacobsen nåede frem til i sin skønserklæring af 17. marts 2015
under nærværende retssag.
det gøres gældende, at begrebet værditab som udgangspunkt må måles i forhold til en
salgssituation for ejendommen, og at vanskeligheder med realkredit- eller bankbelåning
kan medføre et væsentligt værditab.
under alle omstændigheder gøres det gældende, at værdien af ejendommen i en
salgssituation vil være væsentligt forringet på grund af det voldsomme visuelle indtryk
af de 22 store vindmøller, af deres vedvarende støjudsendelse, af skyggekast fra
vindmøllerne samt af trykbølger i vindmøllernes nærhed.
om natten afløses skyggekastet af det flimrende røde lys fra de lamper, der er opsat i
toppen af møllerne for at advare lavtgående fly. det røde lys er tændt konstant, men
flimrer med rotorernes passage.
udsigten over hjortmosen er ødelagt, og den beregnede støj og det beregnede
skyggekast er på grænsen af det lovlige niveau.
                                        - 23 -
livskvaliteten ved at bo på ejendommen er både indendørs og udendørs væsentligt
forringet for sagsøgeren og hans familie.
de fleste købere, der efterspørger en ejendom i den åbne og frie natur i det vestlige
jylland vil nok køre videre og se på andre ejendomme i stedet, når de har set og hørt
vindmøllerne.
for de købere, der måske vil acceptere synet og lyden fra vindmøllerne, vil det påvirke
prisen særdeles negativt.
sagsøgte har i sit svarskrift af 4. april 2014 (side 5) bemærket, at "ejendommen ligger
tæt på en stor trafikeret vej (novej)", hvilket er korrekt, men det gøres gældende, at
netop dette forhold taler for, at vindmølleopstillingen er yderligere værdiforringende for
sagsøgerens ejendom.
trafikstøjen fra novej er lejlighedsvis mærkbar i løbet af dagen, men ikke om aftenen
og natten.
vindmøllestøjen er derimod permanent hele døgnet.
trafikstøjen er lejlighedsvis generende på den ene side af ejendommen novej 20 for
udearealet og for opholdsrum i den side af boligen, men vindmøllerne supplerer dette
problem på den værst tænkelige måde ved at genere ophold i haven og i
opholdsrummene - ikke mindst soveværelserne - på den anden side.
vindmøllerne skaber så at sige en art "knibtangseffekt" ved at skade den fredelige side
af ejendommen.
specielt vedrørende støjudsendelse fra vindmøllerne gøres det gældende, at reglerne i
støjbekendtgørelsen for vindmøller (bekendtgørelse nr. 1284 af 15. december 2011)
ikke er dokumenteret overholdt, og at sagsøgtes bevisbyrde med hensyn til dette forhold
ikke er opfyldt med fremlæggelsen af bilag c af 26. august 2014 med målinger
foretaget af vindmøllelindustriens eget analyseinstitut delta.
det gøres gældende, at følgende mangler ved denne målingsrapport må antages at
påvirke ejendommens værdi negativt:
1)      det forhold at støjmålingerne kun er foretaget for 3 ud af de 22 vindmøller,
2)      det forhold, at støjmålingerne ikke er foretaget inde på sagsøgerensejendom,
3)      samt det forhold, at målingerne specielt af den lavfrekvente støj ikke er foretaget
inde i boligen på trods af reglen i bekendtgørelsens § 4, stk. 2: "den samlede
lavfrekvente støj fra vindmøller må indendørs i beboelse i det åbne land eller indendørs
i områder til støjfølsom arealanvendelse ikke overstige 20 db ved en vindhastighed på 8
m/s og 6 m/s"
vedrørende infralyd hedder det i vvm- og miljørapporten (bilag 1) side 153: "selv tæt
på møllerne er lydtrykniveauet langt under den normale høretærskel, og infralyd
betragtes således ikke som et problem", men det standpunkt bestrides i nyere
amerikansk forskning, jfr. bilag 5 og bilag 5a.
                                       - 24 -
man går i beregningerne så tæt på grænseværdierne for støj, at blot en lille usikkerhed i
målinger og beregninger kan komme til at indebære, at driften af vindmøllerne bliver
ulovlig i større eller mindre tidsrum. specielt for leif lyhne christensens ejendom
burde den korte afstand på kun 832 meter til den nærmeste vindmølle have ført til mere
indgående og individuelle målinger.
hvis vindmøllerne havde været blot 10 cm højere og dermed 150 meter, ville hele
projektet falde uden for den kompetence, der tilkommer ringkøbing-skjern kommune,
for projektet ville i så fald høre under statens kompetence med hensyn til
miljøgodkendelser og vvm-tilladelser m.v.
det gøres gældende, at den usikkerhed vil påvirke værdien af ejendommen negativt.
specielt vedrørende skyggekast fra vindmøllerne bemærkes, at skønstemaet af 16.
oktober 2014 i spørgsmål 3 beder skønsmanden vurdere ejendommen handelsværdi
inden opstilling af vindmøllerne i andet halvår 2013 og i spørgsmål 4 ejendommens
handelsværdi i efteråret 2013 efter opstillingen af vindmøllerne, men at det af sagsøgte
fremlagte bilag f dokumenterer, at det såkaldte skyggestop først blev etableret på de 22
vindmøller i november 2014.
retten bør således principalt ved sin vurdering af værditabet på ejendommen lægge til
grund, at der ikke var etableret skyggestop på det relevante tidspunkt for vurderingen af
værditabet.
subsidiært bør retten lægge til grund, at etableringen af det såkaldte skyggestop er uden
betydning for værditabet på ejendommen også ved en efterfølgende vurdering af
værditabet, som det anføres af skønsmand leif stephansen i hans supplerende
skønserklæringer af 8. juli 2015 i sagerne om stampevej 2, trehedevej 14, flytkær 16
og novej 4. retten bør lægge dette til grund tillige i nærværende sag, også fordi
sagsøgtes advokat i retsmødet den 9. juli 2015 erklærede, at besvarelsen af de
supplerende spørgsmål i de fire sager også vil have betydning i de øvrige sager.
disse problemer med visuel dominans, støjudsendelse og skyggekast er ikke blot
relevante bedømt fra selve ejendommen novej 20, men også fordi en sådan ejendom
placeret op ad et i øvrigt smukt og uberørt naturområde i høj grad havde - og nu efter
vindmølleopstillingen i mindre grad har - værdi som følge af muligheden for at nyde
den omkringliggende natur ved trave- eller løbeture, cykelture, jagt og fiskeri.
hertil gøres det gældende, at den offentlige debat om de helbredsmæssige
langtidsvirkninger af støj fra store vindmøller (bilag 13) og foreløbige videnskabelige
undersøgelser (f.eks. bilag 5 og 5a), der også er offentligt tilgængelige, vil påvirke
køberinteressen – og dermed værditabet – væsentligt.
det gøres gældende, at leif lyhne christensen har opfyldt den bevisbyrde, der påhviler
ham som sagsøger for, at han ikke ved taksationsmyndighedens afgørelse er tilkendt
fuld betaling i overensstemmelse med ve-loven, men at beløbet er i hvert fald som det
påståede.
de naboretlige regler om erstatning når tålegrænsen er overskredet
i den ulovbestemte udvikling af naboretten er igennem mange års retspraksis udviklet
den tese, at naboer som udgangspunkt må leve med de gener som samfundsudviklingen
                                       - 25 -
medfører, når opstilling af diverse tekniske anlæg besluttes af offentlige myndigheder
eller på grundlag af offentlige myndigheders accept.
imidlertid er tesen, at selv om sådanne tekniske anlæg er lovlige, d.v.s. efterlever alle
offentlige forskrifter om f.eks. sikkerhed og miljø, så kan der udløses erstatningspligt
for opstilleren og driftsherren, hvis ”tålegrænsen” er overskredet, d.v.s. grænsen for,
hvad naboer bør tåle af selv lovlige anlæg, der måske tjener en generel
samfundsinteresse.
det gøres principalt for leif lyhne christensen gældende, at nørhede-hjortmose
vindudvikling aps ikke har løftet den for en opstiller og driftsherre påhvilende
bevisbyrde for at opstilling og drift har efterlevet og fortsat efterlever lovgivningens
krav med hensyn til støjpåvirkning af naboer og skyggekast.
det er alene sagsøgte, der har teknisk mulighed for at føre sådant bevis.
sagsøgte har alene underbygget sine standpunkter med utilstrækkeligt dokumentbevis.
det gøres subsidiært gældende, at også under forudsætning af lovlig opstilling og
lovlig drift af vindmøllerne, så er den naboretlige tålegrænse væsentligt overskredet af
nørhede-hjortmose vindudvikling aps i forhold til leif lyhne christensen.
denne vindmøllepark er med antallet 22 og højden på næsten 150 meter den største
landbaserede vindmøllepark i danmark.
vindmøllerne er visuelt dominerende og skadelige for trivsel og sundhed i det daglige
for sagsøgeren og for hans ægtefælle og hjemmeboende søn, og støjen skader specielt
også nattesøvnen, så de ikke kan finde hvile med åbne vinduer.
det gøres gældende, at vindmøllernes visuelle dominans, støj og skyggekast medfører
en reduktion af leif lyhne christensens livskvalitet og udsigt til muligvis varige
helbredsmæssige skader, hvilket i sig selv begrunder en væsentlig erstatning for
overskridelse af den naboretlige tålegrænse.
det gøres gældende, at leif lyhne christensen har opfyldt den bevisbyrde, der påhviler
ham som sagsøger for, at han er berettiget til erstatning i hvert fald op til det påståede
beløb som følge af sagsøgtes overskridelse af den naboretlige tålegrænse.
...
sagsomkostninger
leif lyhne christensens behov for advokatbistand har været betydeligt og væsentligt
udover, hvad en sagsgenstand på 100.000 kr. i sig selv tilsiger.
det retlige indhold af ve-lovens regler om værditab og betaling herfor er endnu ikke
fuldt prøvet ved domstolene, og grænsedragningen over for den traditionelle
erstatningsret og den naboretlige tålegrænse har hidtil stort set været uprøvet.
sagsforberedelsen har siden sagens anlæg den 4. februar 2014 strakt sig over mere end
1½ år og indebåret ikke mindre end 5 telefonretsmøder, hvilket i usædvanlig grad
skyldes sagsøgtes fremføring af juridisk uholdbare standpunkter.
                                               - 26 -
      (der sigtes herved til standpunkter som at man ikke i sådanne sager kan have syn og
      skøn, at taksationsmyndigheden kan inddrages i sagen, at sagsøger ikke kunne
      fremlægge fotografier som bilag eller fremlægge den som bilag 5 fremlagte rapport fra
      amerikanske forskere).
      dette har fremtvunget et ekstraordinært tidsforbrug for sagsøgerens advokat, som ikke
      er rimeligt begrundet og bør afspejles i rettens afgørelse om sagsomkostninger.
      oplysning om sagsøgerens direkte udgifter til retsafgifter samt syn og skøn m.v. vil
      foreligge ved hovedforhandlingens begyndelse.
      omkostningerne til syn og skøn bør bæres alene af sagsøgte, idet udgifterne hertil har
      været nødvendige for sagens forsvarlige førelse, jfr. højesterets afgørelse som refereret
      i ufr 2013 107/1h og specielt udgifterne til supplerende skønserklæringer og til
      afhjemling i retten bør også bæres af sagsøgte, da det alene er sagsøgte, der har ønsket
      dette.
      leif lyhne christensen er ikke momsregistreret."
leif lyhne christensen har i forbindelse med hovedforhandlingen oplyst, at han har betalt
retsafgift med i alt 2.700 kr. og honorar til skønsmanden på 15.566,75, i alt 18.266,75 kr.
leif lyhne christensen har i supplerende påstandsdokument anført følgende til støtte for
påstandene i forhold til sagsøgtes subsidiære påstande:
      "anbringender:
      til støtte for leif lyhne christensens principale påstand, afvisningspåstanden, gøres
      det gældende, at ve-loven ikke hjemler mulighed for en domstolsafgørelse om
      hjemvisning.
      taksationsmyndigheden er ikke et selvstændigt forvaltningssubjekt, der på sædvanligvis
      kan retsforfølges, og sagsøgtes "supplerende anbringender" er ikke af en karakter, der
      kan bruges i en dom om hjemvisning, herunder i givet fald med påpegning af, hvad
      taksationsmyndigheden skal forholde sig til og med stillingtagen til, hvorledes det kan
      influere på en allerede anlagt retssag om betaling for værditab.
      til støtte for leif lyhne christensens subsidiære påstand, påstanden om at
      hjemvisningspåstanden ikke tages til følge, gøres det gældende, at allerede fordi
      taksationsmyndigheden ikke er part i sagen, kan der ikke ved dom træffes en sådan
      afgørelse.
      under sagsforberedelsens brevveksling og telefonretsmøder har undertegnede advokat
      henledt sagsøgtes advokats opmærksomhed på, at han for at følge dette tankesæt i hvert
      fald burde søge at procestilvarsle taksationsmyndigheden, men det har han alligevel
      ikke gjort. sagsøgtes advokat har ej heller orienteret retten og sagsøgerne om indholdet
      af sine kontakter med taksationsmyndigheden.
      når man hverken kender indholdet af henvendelsen fra sagsøgtes advokat til
      taksationsmyndigheden eller taksationsmyndighedens svar, så er det ikke muligt for
      retten eller for sagsøger at se, hvilken sammenhæng en hjemvisningspåstand skal indgå
      i.
                                             - 27 -
      det fremgår hertil udtrykkeligt af ve-lovens § 12, stk. 2 at "taksationsmyndighedens
      afgørelser kan af ejeren eller af opstilleren indbringes for domstolene som et søgsmål
      mellem disse", og modsætningsvis fremgår det, at taksationsmyndigheden ikke kan
      være part i en sådan retssag. i bemærkningerne til § 12 hedder det da også, at
      "taksationsmyndigheden kan således ikke sagsøges".
      til spørgsmålet om taksationsmyndigheden af egen drift kan beslutte at genoptage en
      sag bemærkes, at med formuleringen af ve-loven og forarbejderne hertil er den retlige
      ramme for en sådan indtræde i allerede verserende retssager for taksationsmyndigheden
      da også særdeles tvivlsom."
nørhede-hjortmose vindudvikling aps har i påstandsdokumentet anført følgende til støtte
for sine påstande:
      "anbringender:
      til støtte for den af sagsøger nedlagte primære påstand gøres det gældende,
       at de opstillede møller er opstillet og drives i overensstemmelse med alle gældende
      regler,
      at bevisbyrden for det modsatte påhviler sagsøgeren, herunder fordi sagsøgte i
      forbindelse med opsætning og drift er underlagt offentlig kontrol,
      at der ved fastsættelsen af værditabserstatningen skal tages hensyn til det etablerede
      skyggestop,
      at den af taksationsmyndigheden udmålte erstatning, er i overensstemmelse med det
      værditab, der skal udmåles efter ve-loven,
      at         taksationsmyndighedens arbejde har været grundigt og uden
      fejl,
      at det materiale, som taksationsmyndigheden har truffet sin afgørelse på baggrund af,
      har været retvisende og fyldestgørende,
      at området for værditabserstatning er reguleret i ve-loven, og at der ikke foreligger
      nogen ”tålegrænseoverskridelse” for disse lovligt opsatte og drevne møller, der kan
      udløse yderligere erstatning,
      til støtte for den af sagsøger nedlagte subsidiære påstand gøres det gældende,
       at sagsøger anfægter taksationsmyndighedens vurderingsforretning som yderst
      mangelfuld og usikker, hvilket bestrides af sagsøgte,
      at hjemvisning af sagerne derfor vil give taksationsmyndigheden lejlighed til, at
      besigtige ejendommene på ny eller fremkomme med en supplerende udtalelse, således
      at det kan fastslås, at taksationsmyndigheden har inddraget samtlige relevante
      oplysninger i vurderingen,
                                             - 28 -
      at en hjemvisning af sagerne til taksationsmyndigheden ikke er i strid med ve-loven,
                                 idet det i henhold til ve-loven er forudsat, at værditabsord-
      ningen skal udmåles af taksationsmyndigheden,
              idet      årsagen til, at der ikke i henhold til ve-loven er en administrativ
      ankeadgang, alene skyldes hensynet til vindmølleopstilleren og at betalingsspørgsmålet
      kan afklares inden for en overskuelig tidshorisont,
                                  idet ve-loven ikke afskærer taksationsmyndighedens mu-
      lighed for en genvurdering af afgørelserne,
        ...
      sagens omkostninger:
      ved fastsættelse af sagens omkostninger, bedes retten tage hensyn til, at de 12 sager
       (oprindelig 13 sager) processuelt er behandlet samlet – både under forberedelsen og
       hovedforhandlingen.
      herudover er størstedelen af bilagsmaterialet det samme for alle 12 sager, ligesom
       lovgrundlag, domme mv. også er det samme. "
nørhede-hjortmose vindudvikling aps´ advokat har i det væsentligste procederet i
overensstemmelse med det, der er anført i påstandsdokumentet.
rettens begrundelse og afgørelse
efter lov om fremme af vedvarende energi (ve-loven) § 6, stk. 1, og forarbejderne hertil har
en ejer af en ejendom krav på at få dækket det fulde værditab, som opstilling af vindmøller
påfører ejendommen. taksationsmyndigheden har i afgørelsen af den 27. august 2013 truffet
afgørelse om, at der er et værditab på 200.000 kr. på den omhandlede ejendom, og det er leif
lyhne christensen, der har bevisbyrden for, at han ikke ved denne afgørelse har fået betaling
for det fulde værditab.
taksationsmyndigheden har truffet afgørelsen efter en besigtigelse af ejendommen og på
baggrund af det materiale, der er udarbejdet i forbindelse med den kommunale planproces,
herunder vvm-redegørelsen, og den yderligere vvm-redegørelse (mini-vvm-redegørelsen)
med visualiseringer og støj- og skyggekastberegninger, som nørhede-hjortmose
vindudvikling aps har fået udarbejdet til brug for erstatningssagerne. leif lyhne
christensen var til stede ved taksationsmyndighedens besigtigelse af ejendommen og havde
lejlighed til at fremkomme med bemærkninger. det er efter bevisførelsen om
taksationsmyndighedens behandling af sagen ikke bevist, at taksationsmyndigheden ikke
har truffet afgørelsen efter en individuel vurdering af forholdene ved ejendommen, således
som det er foreskrevet i velovens § 7, stk. 1, og overholdt de forvaltningsretlige regler om
sagsbehandling.
taksationsmyndigheden har konkret redegjort for forholdene ved ejendommen og for
hvordan, udsynet til vindmøllerne ville være dels fra de udendørs arealer og dels fra boligen.
det er indgået i taksationsmyndighedens vurdering, at der ved ankomst til ejendommen vil
stå to møller dominerende i landskabet i et åbent område mellem driftsbygningerne, at der fra
store dele af haven er udsyn til adskillige møller, og at vindmøllerne i projektet vil stå meget
dominerende i landskabet i forhold til ejendommen. taksationsmyndighedens beskrivelse af
                                             - 29 -
udsynet fra boligen svarer desuden til skønsmandens. selv om visualiseringsmaterialet ikke
på samme måde som en besigtigelse fuldstændigt viser, hvordan vindmøllerne påvirker
ejendommen, har taksationsmyndigheden også inddraget forhold, der ikke vises på
materialet, og der er ikke grundlag for at fastslå, at taksationsmyndigheden ikke har
inddraget alle relevante forhold ved bedømmelsen af de visuelle gener. der er hverken ved
skønsmandens erklæring og forklaring eller ved leif lyhne christensens forklaring påvist
forhold, som har betydning, og som ikke er indgået i taksationsmyndighedens vurdering af
de visuelle gener. der er derfor ikke grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens
vurdering af, hvordan de visuelle gener påvirker ejendommen, og det er derfor ikke bevist, at
der er grundlag for at tilkende leif lyhne christensen et yderligere værditab som følge af de
visuelle gener.
efter bevisførelsen lægges det til grund, at de beregninger og målinger, der er foretaget af
støjen, er i overensstemmelse med lovgivningens krav herom, og efter resultaterne er det ikke
bevist, at støjgrænserne i bekendtgørelse nr. 1284 af 15. december 2011 ikke er overholdt.
ved vurderingen af støjpåvirkningen finder retten, at der som sket ved
taksationsmyndighedens afgørelse skal tages hensyn til den støjpåvirkning, der har været ved
de eksisterende forhold, herunder fra de vindmøller, der er taget ned. det er også indgået i
skønsmandens vurdering. både efter de beregninger, der er i mini-vvm-redegørelsen om
støjpåvirkningen fra de nuværende vindmøller, og de beregninger, der er lavet på baggrund af
målingerne af støjen fra vindmøllerne 1, 11 og 22, som lars søndergaard har oplyst om, er
værdierne ikke uvæsentligt højere end værdierne af beregningerne for støjniveauet for de
vindmøller, der er taget ned. ifølge skønsmanden har han ved vurderingen af værditabet lagt
vægt på vindmøllestøjen, det visuelle og skyggekast. taksationsmyndigheden har vurderet, at
vindmøllerne vil medføre en vis støjgene. skønsmanden har været på ejendommen fire gange
ved forskellige vindhastigheder og har hørt vindmøllestøjen fra de nuværende vindmøller.
under hensyn hertil, da der i hvert fald for støjværden ved 8 m/s er tale om en forholdsvis høj
støjværdi og efter skønsmandens beskrivelse af den støj, han har hørt, finder retten, at leif
lyhne christensen har løftet bevisbyrden for, at han har krav på yderligere værditab som
følge af støjgener.
vedrørende skyggekast finder retten, at der ved vurderingen skal tages hensyn til
oplysningerne om, at der er opsat skyggestop. taksationsmyndigheden har vurderet, at der er
tale om gener af en vis betydning for ejendommens værdi. det er ved denne vurdering lagt til
grund, at der opsættes skyggestop, og at det faktiske udendørs skyggekast ikke vil overstige
10 timer om året. efter søren plagborgs forklaring lægges det til grund, at der fortsat kan
forekomme skyggekast i forbindelse med nedlukningsprocessen, og det fremgår af leif
lyhne christensens forklaring, at der fortsat opleves skyggekast, dog har de også lagt mærke
til, at møllerne stopper. efter beregningerne af omfanget af skyggekastet og det, skyggekast,
der fortsat må forventes, uanset skyggestoppet er sat op, finder retten, at der er tale om en
gene af betydning for ejendommens værdi, men ikke udover det taksationsmyndigheden har
vurderet.
skønsmanden har fastsat værditabet på 300.000 kr., efter en samlet vurdering af de visuelle
gener, støjen og skyggekast. der er ikke nærmere redegjort for vægtningen. efter det ovenfor
anførte er det ikke bevist, at der er yderligere værditab på grund af visuelle gener og
skyggekast, og der er derfor ikke grundlag for at tilsidesætte taksationsmyndighedens
vurdering heraf. på den baggrund fastsættes det beløb, der, ud over det
taksationsmyndigheden har fastsat, yderligere kan tilkendes leif lyhne christensen i
værditab for støjgener skønsmæssigt til 35.000 kr.
                                             - 30 -
efter bevisførelsen lægges det til grund, at vindmølleparken er lovligt opstillet, og at driften af
den er lovlig, idet alle lovgivningens krav ses opfyldt. der er heller ikke påvist andre forhold,
der kan begrunde, at den naboretlige tålegrænse er overskredet. der er derfor ikke grundlag
for at tilkende leif lyhne christensen beløb på naboretligt grundlag. i øvrigt har leif lyhne
christensen ikke dokumenteret et økonomisk tab ud over værditabet på ejendommen, og
allerede som følge heraf har leif lyhne christensen ikke krav på yderligere erstatning i
henhold til de naboretlige regler.
ved den ordning, der er indført med ve-loven, er det forudsat, at taksationsmyndigheden
træffer afgørelse om værditabet forud for opstillingen af vindmøllerne på grundlag af det
materiale, der er udarbejdet i forbindelse med den kommunale planproces, herunder vvm-
materialet og visualiseringerne, hvor påvirkningerne fra vindmøllerne på de omkringliggende
ejendomme er søgt fastlagt, og andre oplysninger, som parterne ønsker inddraget.
taksationsmyndighedens afgørelser kan indbringes for domstolene, og der er ikke ved ve-
loven forudsat særlige begrænsninger i domstolsprøvelsen, selv om den først sker efter,
vindmøllerne er sat op. under hensyn hertil, og da der ikke er påvist sådanne fejl eller
mangler ved taksationsmyndighedens afgørelse, at det efter forvaltningsretlige regler kan
begrunde, at afgørelsen er ugyldig eller, at den skal genoptages, er der ikke grundlag for at
hjemvise sagen til ny behandling ved taksationsmyndigheden.
det har været nødvendigt for leif lyhne christensen at anlægge sagen. under hensyn hertil
skal nørhede-hjortmose vindudvikling aps godtgøre udgiften til retsafgift i forhold til det
beløb, leif lyhne christensen har fået medhold for, svarende til 500 kr. der er under sagen
afholdt syn og skøn. honorar for skønserklæringen, 15.566,75 kr., er foreløbigt betalt af leif
lyhne christensen, og honorar til skønsmanden for afhjemling i retten, 3.074 kr., er foreløbig
betalt af nørhede-hjortmose vindudvikling aps. efter sagens udfald og under hensyn til den
betydning, skønsmandens erklæring og forklaring har haft, skal 1/3 af udgifterne hertil
endeligt betales af nørhede-hjortmose vindudvikling aps, og 2/3 endeligt af leif lyhne
christensen. nørhede-hjortmose vindudvikling aps skal derfor godtgøre leif lyhne
christensen 3.140 kr. af udgiften til syn og skøn. efter sagens udfald skal ingen af parterne
betale beløb til advokatbistand til den anden part.
nørhede-hjortmose vindudvikling aps skal herefter betale sagsomkostninger til leif lyhne
christensen med 3.640 kr.
thi kendes for ret:
sagsøgte, nørhede-hjortmose vindudvikling aps, skal inden 14 dage til sagsøgeren, leif
lyhne christensen, betale 35.000 kr. med procesrente fra den 12. februar 2014 samt
sagsomkostninger 3.640 kr.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8a.
