‐ tkh
                                     udskrift
                                         af
                    sø- & handelsrettens dombog
                                    ____________
den 21. september 2007 blev af skifteretten i sagen
p‐6‐07
peer sjødahl
(advokat michael serring)
mod
lønmodtagernes garantifond
(advokat ulf andersen)
afsagt sålydende
                                       d o m:
under denne sag har sagsøgeren, peer sjødahl, nedlagt påstand om, at sagsøgte,
lønmodtagernes garantifond, tilpligtes at anerkende, at det af sagsøgte anmeldte
privilegerede krav på 694.114 kr. i konkursboet virum sorgenfri håndboldklub
alene godkendes med 422.404 kr., jf. konkurslovens § 95.
sagsøgte har principalt påstået afvisning, subsidiært frifindelse.
                                            - 2 -
sagsøgeren har protesteret imod en afvisning af sagen og har påstået
sagsforberedelsen udsat.
sagsøgte har protesteret imod en udsættelse af sagen.
spørgsmålene om, hvorvidt sagen skal afvises eller udsættes er med parternes
samtykke udskilt til særskilt behandling og pådømmelse, jf. retsplejelovens § 253,
stk. 1 og 2, og på skriftlig grundlag, jf. retsplejelovens § 366, stk. 1.
sagens nærmere omstændigheder er følgende:
sagsøgeren var sammen med en række andre personer medlem af virum sorgenfri
håndboldklubs bestyrelse frem til den 26. juli 2002, hvor klubben blev taget under
konkursbehandling med advokat pernille bigaard som kurator. ifølge en af kurator
udarbejdet redegørelse fra den 10. oktober 2006 i henhold til konkurslovens § 125,
stk. 3, androg boets passiver ca. 2,9 mio. kr. heraf anslået 300.000 kr. i henhold til
konkurslovens § 93, mens der under aktiver var registreret et kontant indestående
på knap 16.000 kr. samt et muligt erstatningskrav for ledelsesansvar på 850.492 kr.
det hedder herom i redegørelsen bl.a.:
       ”… boet har foretaget en række regnskabsmæssige undersøgelser mv.
       omkring driften og hændelsesforløbet … i månederne op til konkursens
       indtræden med henblik på vurdering af et eventuelt ledelsesansvar mv.
       …
       efterfølgende er der nu udtaget stævning ved retten i lyngby med en
       påstand om den tidligere bestyrelses betaling af kr. 850.492. …”
det fremgår bl.a. af stævningen fra kurator, at sagsøgeren er blandt de sagsøgte i
den pågældende sag. det hedder videre bl.a.:
       ”… det er sagsøgers opfattelse, at de sagsøgte, som medlemmer af
       bestyrelsen     i     vsh,    handlede        ansvarspådragende    overfor
       lønmodtagernes garantifond og toldskat ved i 2002 – og i al
       væsentlighed umiddelbart før foreningens konkurs – at have pådraget
       vsh væsentlige nye økonomiske forpligtelser ved at indgå … en række
       nye spiller‐ og trænerkontrakter med virkning pr. 1. august 2002 for de
       kommende to sæsoner 2002/2003 og 2003/2004 og på et tidspunkt, hvor
       det stod – eller burde stå – de sagsøgte klart, at en konkurs var
       uundgåelig.
                                          - 3 -
      det påstævnte beløb udgør det opgjorte tab som lønmodtagernes
      garantifond og toldskat efterfølgende har lidt som følge af indgåelsen
      af netop denne række nye spiller‐ og trænerkontrakter.
      derudover har lønmodtagernes garantifond og toldskat lidt en række
      tab i øvrigt som følge af konkursen. …”
sagsøgeren har i et svarskrift i sagen ved retten i lyngby påstået frifindelse og bl.a.
gjort gældende, at der ikke er grundlag for kravet, ligesom der er protesteret imod
opgørelsen af dette.
lønmodtagernes garantifond har ved brev af 12. maj 2004 anmeldt 694.114 kr. i
konkursboet, og kurator har på et møde den 10. oktober 2006 til prøvelse af
fordringer indstillet fordringen til godkendelse. sagsøgeren protesterede herimod.
parterne indgik herefter en suspensionsaftale med hensyn til anlæggelse af retssag
efter konkurslovens § 133, således at denne udløb den 23. februar 2007. sagsøgeren
har anlagt sag ved skifteretten den 6. februar 2007, og denne sag drejer sig om
berettigelsen og størrelsen af det af lønmodtagernes garantifond anmeldte krav.
i forhold til den nedlagte afvisningspåstand drejer sagen sig om, hvorvidt
sagsøgeren er berettiget til at indbringe denne fordringsprøvelsessag for
skifteretten, jf. konkurslovens § 133, stk. 1.
sagsøgte har i et svarskrift herom bl.a. anført:
      ”… til støtte for den nedlagte formalitetspåstand om afvisning gør
      sagsøgte det hovedanbringende gældende, at sagsøgerens søgsmål om
      berettigelsen af sagsøgerens i stævningen nævnte fordring i konkursboet
      foreningen virum‐sorgenfri håndboldklub under konkurs må afvises
      allerede fordi, sagsøgeren ikke er kreditor i konkursboet og dermed ikke
      berettiget til efter konkurslovens § 133 at anlægge retssag mod sagsøgte
      ved skifteretten. sagsøgtes interesse i konkursboets godkendelse af
      sagsøgerens fordring er således udelukkende begrundet i den om‐
      stændighed, at fordringens berettigelse er et præjudicielt spørgsmål af
      betydning for afgørelsen af den af konkursboet mod sagsøgere og andre
      medlemmer af foreningen virum‐sorgenfri håndboldklubs bestyrelse
      ved retten i lyngby … anlagte retssag, ... efter bestemmelsen i kon‐
      kurslovens § 135 skal krav, der rejses af konkursboet afgøres ved, at
      kurator på konkursboets vegne anlægger retssag om kravet ved de
      almindelige domstole og ikke ved et søgsmål efter konkurslovens § 133.
                                          - 4 -
     hertil kommer imidlertid til overflod, at sagsøgeren også åbenbart
     savner den fornødne retlige interesse i at få afgjort spørgsmålet om
     berettigelsen af lønmodtagernes garantifond i sagen omhandlede
     fordring ved et selvstændigt søgsmål mod lønmodtagernes garantifond
     anlagt ved sø‐ og landsretten i københavn, fordi sagsøgeren er part i
     den af konkursboet mod sagsøgeren og de øvrige medlemmer af
     bestyrelsen for foreningen virum‐sorgenfri håndboldklub ved retten i
     lyngby anlagte retssag, under hvilken retten som et præjudicielt
     spørgsmål for afgørelsen af konkursboets erstatningskrav skal tage
     stilling til berettigelsen af lønmodtagernes garantifond i stævningen
     omhandlede regreskrav for lønmodtagerfordringer i konkursboet.
     rigtigheden af det anførte fremgår uden videre af den omstændighed, at
     sagsøgeren allerede ved det … fremlagte svarskrift … som sagsøgt i
     konkursboets erstatningssag har gjort stort set alle de samme indsigelser
     mod berettigelsen af lønmodtagernes garantifonds fordringer i
     konkursboet gældende til støtte for sagsøgtes påstand om frifindelse for
     konkursboets erstatningskrav som de indsigelser, sagsøgeren under
     nærværende retssag gør gældende som anbringender til støtte for
     lønmodtagernes garantifond ikke er berettiget til at få den omtvistede
     fordring godkendt som fordring i konkursboet.
     som part i erstatningssagen ved retten i lyngby har sagsøgeren således
     alle de partsbeføjelser, der er nødvendige for, at sagsøgeren kan opnå en
     fuldgyldig juridisk afgørelse af spørgsmålet om lønmodtagernes
     garantifond har været berettiget til at få de pågældende
     lønmodtagerkrav godkendt i konkursboet.
     det følger da også af reglerne og grundsætningerne om
     litispendensvirkning af anlagte retssager, at et nyt søgsmål af samme
     indhold mellem samme parter må afvises efter, at en retssag herom er
     anlagt. …
     det bemærkes ex tuto, at sagsøgerens begæring om udsættelse af den nu
     mod lønmodtagernes garantifond anlagte retssag må afvises som
     meningsløs. …”
sagsøgeren har i en replik bl.a. anført:
     ”… 1. sagsøgeren er berettiget til at anlægge retssagen mod sagsøgte.
     uanset at sagsøgeren ikke er kreditor i virum sorgenfri håndboldklubs
     konkursbo, er sagsøgeren berettiget til under nærværende retssag at
     anfægte den af kurator meddelte indstilling om godkendelse af
     sagsøgtes fordring i konkursboet.
     det fremgår udtrykkeligt af konkurslovens § 133, stk. 1 (ʺ..må den, der
     ikke kan anerkende indstillingen, anlægge sag ved skifteretten..ʺ), at
                                    - 5 -
andre end en kreditor kan anfægte kurators indstilling ved at anlægge
retssag herom. først og fremmest skyldneren selv har adgang til at gøre
indsigelse og anlægge retssag, men også den der i øvrigt har en retlig
interesse i at gøre indsigelse og anlægge retssag er berettiget hertil –
eksempelvis den, som i øvrigt hæfter eller kan komme til at hæfte for de
krav, der gøres gældende overfor konkursboet. som følge af, at det af
sagsøgte anmeldte krav gøres gældende overfor sagsøgeren gennem den
af konkursboet anlagte retssag, har sagsøgeren retlig interesse i og
sagsøgeren er tilsvarende berettiget til at gøre indsigelse og at
iværksætte nærværende retssag, …
2. sagsøgeren har retlig interesse i at anlægge nærværende retssag.
sagsøgeren      under     nærværende       retssag   er    som    tidligere
bestyrelsesmedlem sagsøgt under den af virum sorgenfri
håndboldklub under konkurs anlagte retssag ved retten i lyngby. …
kurator har – forud for iværksættelsen af nærværende retssag – tydeligt
tilkendegivet …, at berettigelsen af det af sagsøgte anmeldte krav skal
afklares under en retssag direkte mellem bestyrelsesmedlemmerne og
sagsøgte. det har dermed været tilkendegivet implicit fra kurators side,
at kurators prøvelse af det anmeldte krav – hvis der ikke blev gjort
indsigelse og skete fastholdelse af indsigelsen – ville have retskraft i
forhold til den ved retten i lyngby verserende retssag. ud fra den af
kurator tilkendegivne opfattelse ville der herefter (ud fra princippet om
ʺne bis in idemʺ) ikke kunne ske fornyet prøvelse af berettigelsen af sag‐
søgtes krav. i kurators referat af mødet til prøvelse af fordringer den 10.
oktober 2006 … blev der ligeledes henvist til ʺadgangen til sagsanlæg,
jfr. konkurslovens § 133ʺ. …
nærværende retssag blev iværksat af hensyn til at undgå risikoen for, at
de sagsøgte bestyrelsesmedlemmer lider retstab i forbindelse med den
verserende retssag anlagt af konkursboet med krav om erstatning, idet
de sagsøgte bestyrelsesmedlemmer (og heriblandt sagsøgeren under
nærværende retssag) ønskede at bevare adgangen til at fremsætte
indsigelser også overfor berettigelsen og størrelsen af det af
lønmodtagernes garantifond anmeldte krav.
forud for iværksættelse af nærværende retssag har der været en
korrespondance med sagsøgte, hvor der blev fremsat anmodning om
(og givet) suspension af fristen i konkurslovens § 133 for at iværksætte
retssag, og hvor det indledningsvis blev tilkendegivet … overfor
sagsøgte, at der … ville ʺvære behov for, at de tidligere
bestyrelsesmedlemmer iværksætter retssag overfor lønmodtagernes
garantifond med henblik på at få prøvet indsigelserne overfor det
anmeldte kravʺ. fra sagsøgtes side blev der givet meddelelse om
suspension af fristen … uden nogen indsigelse eller bemærkning
angående relevansen eller nødvendigheden af at iværksætte en sådan
retssag. heller ikke ved en efterfølgende anmodning om suspension af
                                       - 6 -
     fristen … har sagsøgte ved sin meddelelse om suspension …
     fremkommet med nogen bemærkning om relevansen eller
     nødvendigheden af at iværksætte retssag mod sagsøgte. ved den
     seneste anmodning om suspension af fristen … hvor det udtrykkeligt
     blev tilkendegivet, at ʺen særskilt retssag mod lønmodtagernes
     garantifond angående fordringsprøvelsen vil blive relevantʺ fremkom
     sagsøgte heller ikke med anden meddelelse til sagsøgeren end den
     anmodede suspension …
     efter fremkomsten af sagsøgtes svarskrift er der ligeledes meddelt
     accept fra konkursboet af, at de tidligere bestyrelsesmedlemmer (og
     herunder sagsøgeren) under den ved retten i lyngby verserende retssag
     kan fremsætte og få prøvet indsigelserne overfor det af sagsøgte
     anmeldte krav.
     ved forespørgsel … overfor kurator om hvorvidt det også på et tidligere
     tidspunkt var tilkendegivet fra konkursboets side, at der kunne ske
     prøvelse under den ved retten i lyngby verserende retssag af
     indsigelserne angående størrelsen af sagsøgtes krav, er det meddelt … at
     ʺen sådan meddelelse ikke foreliggerʺ. …”
sagsøgeren har endvidere i et processkrift supplerende anført:
     ”…
     at den ved retten i lyngby verserende retssag er iværksat som følge af
         ønske herom fra sagsøgte, som har stillet sikkerhed for
         omkostningerne ved den ved retten i lyngby verserende sag,
     at prøvelsen af fordringer i virum sorgenfri håndbolds konkursbo er
         foranlediget af sagsøgtes anmeldelse i konkursboet,
     at sagsøgte til stadighed under behandlingen af den ved retten i
         lyngby verserende sag har været bekendt med de sagsøgte
         bestyrelsesmedlemmers indsigelser overfor kravet gjort gældende
         under den ved retten i lyngby verserende sag og derigennem
         overfor det af sagsøgte anmeldte krav i konkursboet,
     at sagsøgte til stadighed siden iværksættelsen af fordringsprøvelsen har
         været bekendt med indsigelserne heroverfor fra de sagsøgte
         bestyrelsesmedlemmers side uden at sagsøgte har reageret herpå,
     at sagsøgte til stadighed har været bekendt med kurators meddelelse
         om at det i overensstemmelse med konkurslovens § 133 ville være
         nødvendigt for de sagsøgte bestyrelsesmedlemmer at iværksætte
         retssag mod sagsøgte for at bevare de fremsatte indsigelser uden at
         sagsøgte har reageret herpå,
     at sagsøgte til stadighed har været bekendt med de sagsøgtes
         bestyrelsesmedlemmers opfattelse af nødvendigheden af at
                                        - 7 -
        iværksætte retssag i overensstemmelse med konkurslovens § 133 for
        at bevare adgangen til at fremsætte indsigelser uden at sagsøgte
        forud for iværksættelsen af nærværende retssag – på en for
        sagsøgeren kendelig måde – har tilkendegivet nogen mulighed for i
        stedet at fremsætte indsigelserne under den ved retten i lyngby
        verserende sag, og
     at kurator ikke forud for iværksættelsen af nærværende sag har
        tilkendegivet nogen mulighed for at fremkomme med indsigelser
        under den ved retten i lyngby verserende sag, men i stedet
        udtrykkeligt tilkendegivet at prøvelsen af sagsøgtes krav ʺskal ske
        ved skifteretten og ikke under den ved retten i lyngby anlagte sagʺ.
     til støtte for påstanden om udsættelse af nærværende retssag i
     overensstemmelse med retsplejelovens § 345, indtil der er truffet
     afgørelse i 1. instans af den ved retten i lyngby verserende sag gøres
     det gældende, at konkursboet på nuværende tidspunkt ikke er i
     besiddelse af midler ud over, hvad der vil medgå til dækning af
     omkostningerne ved konkursboets behandling. konkursboet vil alene
     have mulighed for at komme i besiddelse af midler, som kan medføre
     dividende til det af sagsøgte anmeldte krav, hvis konkursboet opnår
     medhold i væsentligt omfang under den ved retten i lyngby
     verserende retssag overfor de tidligere medlemmer af virum sorgenfri
     håndboldklubs bestyrelse. hvis konkursboet ikke opnår medhold
     under sagen verserende ved retten i lyngby, vil der ikke være nogen
     dividende til det af sagsøgte anmeldte krav (uanset berettigelsen af det
     anmeldte krav), og der vil ikke være anledning til videre behandling af
     nærværende retssag.
     den ved retten i lyngby verserende retssag er berammet til
     hovedforhandling (domsforhandling) i løbet af september og oktober
     2007. der vil således blive truffet afgørelse i den ved retten i lyngby
     verserende sag inden udgangen af 2007. den begærede udsættelse er
     hermed forholdsvis kortvarig, hvilket yderligere skal sammenholdes
     med, at der ikke er nogen anledning til at fremme nærværende sag til
     realitetsbehandling medmindre konkursboet under den ved retten i
     lyngby verserende sag opnår medhold i et sådant omfang, at der kan
     forventes dividende i konkursboet til krav med fortrinsret i henhold til
     konkurslovens § 95. det fremgår af redegørelsen af 10. oktober 2006 i
     henhold til konkurslovens § 125, stk. 3 for konkursboet …, at omkostnin‐
     gerne ved konkursboets behandling på daværende tidspunkt blev
     anslået til kr. 300.000. konkursboets skal således opnå medhold for et
     beløb på mere end kr. 300.000 under den ved retten i lyngby
     verserende retssag for, at der er nogen anledning til at foretage prøvelse
     af det af sagsøgte anmeldte krav. …”
sagsøgte har i en duplik bl.a. anført:
     1.
                                    - 8 -
bestemmelsen i konkurslovens § 133, stk. 1 om adgangen til at anlægge
retssag mod konkursboet til prøvelse af kurators indstilling om
anerkendelse af fordringer i konkursboet vedrører alene parter, der er
lodtagere i konkursboet og ikke udenforstående tredjemand, hvis
retsstilling ikke berøres af indstillingen, så som konkursboets debitorer.
actio popularis anerkendes ikke i dansk ret, hverken inden for
konkursloven eller på andre retsområder.
2.
sagsøgeren har ikke nogen retlig interesse i den mod sagsøgte anlagte
retssag.
sagsøgerens påstand om at der foreligger en sådan retlig interesse er et
rent postulat uden noget påviseligt faktisk eller retligt grundlag. …
3.
sagsøgers påstand om at kurator og lønmodtagernes garantifond
direkte eller indirekte skulle have givet udtryk for, at konkursboets
prøvelse af fordringerne indeholder en for sagsøgeren retskraftig
afgørelse er ikke korrekt og retvisende. hverken kurator eller
lønmodtagernes garantifond er blevet spurgt, om dette er tilfældet eller
har uopfordret afgivet en udtalelse herom.
tværtimod har kurator direkte over for sagsøgerens advokat …
præciseret, at ʺder ikke kan være tvivl om, at kurators godkendelse af det
anmeldte krav ikke har retskraft over for den muligt erstatningspligtige
ledelse…
lønmodtagernes garantifond har … til sagsøgers advokat, … oplyst, at
man ikke forstår, hvad der skal være formålet med en retssag mod
lønmodtagernes garantifond, da der kan fremsættes indsigelse mod
erstatningskravets størrelse under konkursboets retssag, og da
lønmodtagernes garantifond er indstillet på at acceptere udfaldet af
boets sag mod de tidligere bestyrelsesmedlemmer. …
til det her anførte kommer til overflod, at en eventuel udtalelse fra
kurator om, at konkursboets godkendelse af lønmodtagerkravene skulle
indeholde en for sagsøgeren i konkursboets retssag retskraftig afgørelse
ifølge sagens natur ikke kan begrunde, at en sådan urigtig retsopfattelse
lægges til grund for afgørelsen af nærværende sag. …
med hensyn til sagsøgerens begæring om at sagsøgtes
afvisningspåstand i nærværende retssag skal udsættes på afgørelsen i
konkursboets retssag, er det sagsøgtes anbringende, at der ikke bør
træffes bestemmelse om en sådan udsættelse.
sagsøgerens begrundelse for, at den af sagsøgeren nu mod
lønmodtagernes garantifond anlagte retssag skal udsættes på
afgørelsen af konkursboets retssag er både cirkulær og meningsløs.
                                        - 9 -
     når sagsøgeren har ment at skulle belaste lønmodtagernes garantifond
     med væsentligt arbejde og væsentlige omkostninger til førelse af
     nærværende retssag på trods af, at de processuelle betingelser for
     retssagen ikke har været tilstede, må lønmodtagernes garantifond have
     et berettiget krav på nu at få afgjort spørgsmålet om de processuelle
     betingelser for søgsmålet har været opfyldt, således at lønmodtagernes
     garantifond ikke skal påføres yderligere ulejlighed og udgifter til den af
     sagsøgeren mod lønmodtagernes garantifond anlagte retssag, hvis og
     når de processuelle betingelser for retssagens anlæg ikke er tilstede.
     der vil i øvrigt selv under det af sagsøgeren påberåbte teoretisk mulige
     forløb af konkursboets retssag og konkursbehandlingen i øvrigt ikke
     blive opnået nogen processuel besparelse ved at udsætte afgørelsen af
     sagsøgtes formalitetspåstand om afvisning på udfaldet af konkursboets
     retssag.
     selv om konkursboets retssag mod sagsøgtes forventning skulle få det
     udfald, at sagsøgeren bliver frifundet, og selv om der yderligere måtte
     indtræffe det forhold, at konkursboet måtte blive sluttet efter
     konkurslovens § 143, fordi det måtte vise sig, at der ikke er midler,
     udover hvad der medgår til dækning af bobehandlingsomkostningerne,
     vil sø‐ og handelsretten som et nødvendigt præjudicielt spørgsmål for
     afgørelsen af retssagens omkostninger være nødt til at tage stilling til,
     om sagsøger overhovedet har opfyldt de processuelle betingelser for at
     kunne anlægge retssag mod sagsøgte. …”
sagsøgeren har i et yderligere processkrift bl.a. anført:
     ”… retssag i forbindelse med fordringsprøvelsen, i overensstemmelse
     med konkurslovens § 133, stk. 1, kan være den eneste mulighed til
     rådighed for at fremsætte indsigelse for en part, som ellers hæfter eller
     kan komme til at hæfte for et konkursbos gæld. retssager af en sådan art
     er også gennemført i praksis, …
     sagsøgte er flere gange … blevet forespurgt om suspension af fristen i
     konkurslovens § 133 for at iværksætte retssag, og sagsøgte har uden
     afstandtagen til sagsøgerens retlige interesse i at iværksætte retssag
     meddelt udsættelse af fristen … sagsøgte har herigennem anerkendt
     sagsøgers interesse i at iværksætte retssagen, og sagsøgte kan ikke
     herefter fremsætte indsigelse overfor sagsøgers retlige interesse i at
     gennemføre retssagen. …
     konkursboets anerkendelse af, at der under retssagen verserende ved
     retten i lyngby kan fremsættes indsigelse overfor berettigelsen og
     størrelsen af sagsøgtes krav, er først fremkommet efter iværksættelsen af
     nærværende retssag og svarskriftet på sagsøgtes vegne. i modsætning
     hertil havde konkursboet forud for iværksættelsen af nærværende
     retssag tydeligt tilkendegivet … ʺ... således, at de sagsøgte eventuelt kan
                                           - 10 -
        henvises til at anfægte kurators indstilling ved sagsanlæg mod
        lønmodtagernes garantifondʺ og … ʺprøvelse af disse kreditorers krav
        skal ske ved skifteretten og ikke under den ved retten i lyngby anlagte
        sagʺ), at berettigelsen af det af sagsøgte anmeldte krav skal afklares
        under en retssag direkte mellem bestyrelsesmedlemmerne og sagsøgte.
        henset til at sagsøgte har stillet sikkerhed for omkostningerne ved den
        af konkursboet anlagte retssag, må det antages, at sagsøgte løbende har
        været orienteret om konkursboets retsskridt og konkursboets
        tilkendegivelser. sagsøgte har ikke taget afstand herfra eller grebet ind
        heroverfor. …
        i relation til sagsøgtes anbringende om retssagers litis pendens virkning
        bemærkes, at sagsøgte lader til at have overset, at der i konkurslovens §
        133 er indeholdt en frist for iværksættelse af retssag som betingelse for
        at kunne gøre indsigelse gældende. …”
skifteretten skal udtale:
forud for lovændringerne i konkursloven i 1996 fremgik det af den dagældende
konkurslovs § 133, stk. 1, omkring fordringsprøvelsen, at hvis der ikke fremsættes
indsigelser mod indstillingen, var denne endelig godkendt. det hedder i bet.
606/1971 s. 219 om denne bestemmelse (udkastets § 128) bl.a.:
        ”… har hverken kurator, skyldneren eller fordringshavernes rejst nogen
        indsigelser mod en anmeldt fordring eller taget forbehold, kan der efter
        skiftesamlingen ikke mere rejses nogen indsigelse mod fordringen. …”
i forbindelse med lovændringerne i 1996 blev fordringsprøvelsen i et vist omfang
overladt til kurator, men såfremt der fremsættes og opretholdes en indsigelse mod
kurators indstilling, må den, der ikke kan anerkende indstillingen, anlægge sag ved
skifteretten, jf. § 133, stk. 1. det hedder om denne bestemmelse i bet. 1273/1994 s. 66
f bl.a.:
        ”… den pågældende bestemmelse udtaler sig ikke om, hvem det
        påhviler at tage initiativ til indbringelse af en tvist for skifteretten i de
        tilfælde, hvor tvisten ikke består mellem boet og anmelderen, men
        indsigelsen fremsættes af en anden fordringshaver i boet. … ved
        udkastet præciseres det, at initiativet til at indbringe en tvist for
        skifteretten påhviler den, der ikke vil acceptere kurators endelige
        indstilling. …”
                                            - 11 -
det er således forudsat i forarbejderne til bestemmelsen, at initiativet til
indbringelse af tvister for skifteretten, normalt kommer fra kurator, skyldneren eller
fordringshaverne, hvilket hænger naturligt sammen med, at det er denne kreds, der
har en retlig interesse i fordringsprøvelsen.
da sagsøgeren ikke tilhører denne kreds, og da der i det foreliggende tilfælde heller
ikke i øvrigt er grundlag for at tillægge denne en søgsmålsinteresse, finder
skifteretten, at sagen bør afvises.
skifteretten finder herefter ikke grundlag for at tage stilling til spørgsmålet om
udsættelse.
                                     thi kendes for ret:
denne sag afvises.
sagsøgeren, peer sjødahl, betaler inden 14 dage til lønmodtagernes garantifond
sagens omkostninger med 25.000 kr.
                                    torben kuld hansen
                                            (sign.)
                                         ___ ___ ___
                             udskriftens rigtighed bekræftes
                              p.j.v. sø- og handelsretten, den
