                       højesterets kendelse
                        afsagt torsdag den 13. oktober 2016
sag 122/2016
anklagemyndigheden
vedrørende
foranstaltning under efterforskning
(advokat stefan reinel)
i tidligere instanser er afsagt kendelser af københavns byret den 5. januar 2016 og af østre
landsrets 23. afdeling den 17. februar 2016.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: marianne højgaard pedersen, jon stokholm,
vibeke rønne, henrik waaben og oliver talevski.
påstande
advokat stefan reinel har nedlagt påstand om, at x-bank ikke pålægges at udlevere
oplysninger til politiet vedrørende fremtidige kontobevægelser.
anklagemyndigheden har påstået stadfæstelse.
retsgrundlag
retsplejelovens § 804, stk. 1, er sålydende:
       ”§ 804. som led i efterforskningen af en lovovertrædelse, der er undergivet offentlig
       påtale, eller krænkelse som nævnt i § 2, stk. 1, nr. 1, i lov om tilhold, opholdsforbud og
       bortvisning kan der meddeles en person, der ikke er mistænkt, pålæg om at forevise el-
       ler udlevere genstande (edition), hvis der er grund til at antage, at en genstand, som den
       pågældende har rådighed over, kan tjene som bevis, bør konfiskeres eller ved lovover-
       trædelsen er fravendt nogen, som kan kræve den tilbage. når pålæg meddeles en er-
                                               - 2 -
       hvervsvirksomhed, finder § 189 tilsvarende anvendelse for andre, der i kraft af deres til-
       knytning til virksomheden har fået kendskab til sagen.”
bestemmelsen blev nyaffattet ved lov nr. 229 af 21. april 1999. af lovforslagets bemærknin-
ger om edition fremgår bl.a. (folketingstidende 1998-99, tillæg a, lovforslag nr. l 41, s. 840-
41 og s. 875):
       ”den del af lovforslaget, der vedrører reglerne om beslaglæggelse og edition, svarer i
       vidt omfang til gældende ret. der foretages derfor ikke her en nærmere gennemgang af
       de gældende regler. der henvises i stedet til gennemgangen i betænkning nr. 1223/1991
       om beslaglæggelse og edition under efterforskning, s. 9-36.
       …
       strafferetsplejeudvalget har ikke fundet behov for en omfattende reform af reglerne om
       beslaglæggelse og edition. den gældende retstilstand er efter udvalgets opfattelse i det
       store hele tilfredsstillende.
       …
       justitsministeriet kan i det væsentlige tilslutte sig strafferetsplejeudvalgets overvejelser
       og forslag. lovforslaget svarer derfor i meget vidt omfang til udvalgets lovudkast.
       …
       til § 804
       denne bestemmelse, der fastsætter betingelserne for edition, afløser den nugældende §
       827, stk. 1.
       …
       den nugældende § 827 benyttes i praksis bl.a. til at pålægge f.eks. et pengeinstitut at
       udlevere oplysning om eksistensen af en bankkonto. der er ikke tilsigtet nogen ændring
       heri.
       …”
i betænkning nr. 1223/1991 om beslaglæggelse og edition under efterforskning hedder det
bl.a. (s. 33-34):
       ”det kræves ikke, at de dokumenter eller genstande, der ønskes udleveret eller forevist
       ved edition, beskrives præcist, men oplysningerne herom må dog være så nøjagtige, at
       genstanden eller dokumenterne kan bestemmes. ifølge motiverne i 1892-proceskommis-
       sionens udkast til lov om strafferetsplejen (1899) kunne pålæg efter bestemmelsen om
       editionspligt gives ikke blot med hensyn til bestemte ting, som kunne individuelt be-
       skrives, men også med hensyn til de ting, der overhovedet inden for en nærmere fremtid
       f.eks. måtte blive fundne på et bestemt sted eller pantsatte eller givne i forvaring af en
       bestemt person. det bemærkes i den forbindelse, at den ændrede formulering af be-
                                               - 3 -
      stemmelsen om editionspligt ved lov nr. 149 af 21. april 1965 ikke tilsigtede nogen rea-
      litetsændring med hensyn til afgrænsningen af det materiale, som kan være genstand for
      edition.”
af bemærkningerne til § 135 om edition i 1892-proceskommissionens udkast til lov om straf-
feretsplejen fremgår bl.a.:
      ”det i denne paragraf omhandlede paalæg maa i øvrigt kunne gives ikke blot med hen-
      syn til bestemte ting, som kunne individuelt beskrives, men ogsaa med hensyn til de
      ting, der overhovedet indenfor en nærmere fremtid f. eks. maatte blive fundne paa et
      bestemt sted eller pantsatte eller givne i forvaring af en bestemt person; men selvføl-
      gelig maa det, forinden noget tvangsmiddel i saa tilfælde kan anvendes, være givet, at
      saadanne ting virkelig senere ere fundne af eller pantsatte eller deponerede hos den
      paagældende.”
ved lov nr. 634 af 12. juni 2013 om ændring af straffeloven, retsplejeloven og forskellige
andre love (styrket indsats over for økonomisk kriminalitet) blev bestemmelsen i retsplejelo-
vens § 806, stk. 3, indsat i loven. bestemmelsen giver mulighed for editionspålæg inden for et
tidsrum på højst 4 uger over for flere banker på baggrund af en enkelt retskendelse, så en
transaktion lettere kan følges fra bank til bank. i lovforslagets bemærkninger til den foreslå-
ede bestemmelse hedder det bl.a. (folketingstidende 2012-13, tillæg a, lovforslag nr. l 164,
s. 8-9):
      ”4. kendelse på transaktion
      4.1. gældende ret
      retsplejelovens § 804 indeholder bestemmelser om edition hos personer, der ikke er
      mistænkte, dvs. udlevering eller forevisning af dokumenter og andre genstande af be-
      tydning for gennemførelsen af en straffesag. efter bestemmelsen kan både fysiske og ju-
      ridiske personer pålægges editionspligt.
      …
      med en kendelse om edition kan politiet bl.a. bemyndiges til at indhente oplysninger om
      eksistensen af bankkonti og nærmere oplysninger om eventuelle konti.
      sådanne oplysninger indhentes i praksis normalt i to omgange, først ved en kendelse
      om, at eksistensen af konti skal oplyses, og derefter ved en kendelse om, at transaktio-
      ner vedrørende identificerede konti skal oplyses. efter praksis kan en kendelse om op-
      lysning om transaktioner på en identificeret bankkonto også angå fremtidige transaktio-
      ner i en nærmere angivet periode, jf. østre landsrets kendelse gengivet i ugeskrift for
      retsvæsen 2002 side 1147.
      …
                                               - 4 -
      4.2. lovforslagets udformning
      4.2.1.
      …
      for at følge sådanne transaktionsspor vil politiet efter de gældende regler skulle anmode
      retten om en række på hinanden følgende kendelser om edition. det er således nødven-
      digt at indhente en særskilt retskendelse for hver enkelt bankkonto, der er anvendt af
      bagmændene.
      dette vil i praksis kunne besværliggøre og forsinke efterforskningen unødigt, da hver ny
      kendelse først kan indhentes, når politiet efter modtagelse af materiale fra et pengein-
      stitut kan konstatere, hvilken anden konto midlerne blev overført fra eller til.
      …
      de pågældende oplysninger om transaktioner ville også efter de gældende regler om
      edition kunne kræves udleveret. den foreslåede bestemmelse vil dermed ikke give ad-
      gang til edition med hensyn til flere oplysninger end efter de gældende regler, men be-
      stemmelsen vil lette fremgangsmåden og dermed fremskynde indhentelsen af oplysnin-
      ger.
      med den foreslåede forenklede fremgangsmåde for edition vil politiet kunne følge
      transaktionssporet uden indhentelse af mellemliggende kendelser, og de samlede oplys-
      ninger om transaktioner i straffesagen vil dermed kunne indhentes i ét samlet forløb.
      dette vil give bedre mulighed for at etablere et tilstrækkeligt grundlag for at kunne be-
      slaglægge udbytte fra strafbare forhold, inden midlerne er hævet kontant, overført til
      udlandet osv. endvidere vil efterforskningen af sådanne sager generelt kunne effektivi-
      seres, fordi politiet vil kunne indhente de samme oplysninger, der i dag kræver en række
      kendelser, på grundlag af én samlet kendelse.
      …”
anbringender
advokat stefan reinel har anført navnlig, at det ikke direkte kan udledes af retsplejelovens §
804, stk. 1, at der skulle være hjemmel til at tillade edition vedrørende fremtidige kontobevæ-
gelser. allerede af den grund er der ikke et tilstrækkelig klart retsgrundlag for at tillade et så
omfattende indgreb som det, anklagemyndigheden har anmodet om.
der er ikke i forarbejderne til lov nr. 229 af 21. april 1999, hvor editionsbestemmelsen i rets-
plejelovens § 804, stk. 1, blev nyaffattet, støtte for, at edition også skulle kunne omfatte frem-
tidige oplysninger. det eneste, der støtter den antagelse, er udtalelsen i motiverne til 1892-
proceskommissionens udkast til lov om strafferetsplejen fra 1899. i bemærkningerne til den
foreslåede bestemmelse om edition blev det her anført, at også ting, der inden for en nærmere
                                               - 5 -
fremtid måtte blive fundne på et bestemt sted, kan være genstand for edition. af naturlige år-
sager blev der ikke herved taget højde for den teknologiske udvikling. den foreliggende sag
angår kontooplysninger, mens forarbejderne alene angår rørlige ting. landsrettens udvidende
fortolkning af editionsbestemmelsen har derfor ikke tilstrækkelig støtte i disse motiver.
det er rigtigt, at det i bemærkningerne til lov nr. 634 af 12. juni 2013, hvor bestemmelsen om
”kendelse på transaktion” blev indsat i retsplejelovens § 806, stk. 3, er anført, at det følger af
retspraksis, at en kendelse om edition efter retsplejelovens § 804, stk. 1, om oplysninger på en
bankkonto også kan angå fremtidige transaktioner i en nærmere angivet periode, jf. østre
landsrets kendelse i ufr 2002 s. 1147. kendelsen er imidlertid ikke i overensstemmelse med
den kort tid efter afsagte kendelse fra højesteret gengivet i ufr 2003 s. 137, hvor det anføres,
at udlevering af oplysninger, der registreres i fremtiden, ikke er omfattet af reglerne om edi-
tion.
i den nævnte højesteretskendelse blev det antaget, at udlevering af positionsoplysninger om
mobiltelefoner kunne ske efter reglerne om observation i retsplejelovens § 791 a, stk. 2, og
ikke efter retsplejelovens § 804, stk. 1. efterfølgende blev der ved lov nr. 542 af 8. juni 2006
indsat en udtrykkelig hjemmel i retsplejelovens § 791 a, stk. 5, hvorefter disse fremtidige op-
lysninger kan udleveres.
lovændringerne fra 2006 og 2013 viser, at lovgiver er særlig opmærksom på, at en klar og
direkte hjemmel er en forudsætning for et så alvorligt indgreb, som fremadrettede indgreb er
udtryk for.
det bemærkes i øvrigt, at det indgreb, som anklagemyndigheden har anmodet om, mere har
karakter af overvågning og dermed observation, end det har karakter af edition.
anklagemyndigheden har anført navnlig, at der i retsplejelovens § 804, stk. 1, er fornøden
hjemmel til også at få oplyst om kontobevægelser, når de foretages.
sager om kædesvig er karakteriseret ved, at det kriminelle udbytte ofte flyttes hastigt fra den
ene konto til den anden. der var ikke tidligere med hjemmel i retsplejelovens § 804, stk. 1,
mulighed for at udstrække en kendelse om edition til mere end én bankkonto. hjemlen hertil
                                                - 6 -
blev skabt ved indsættelsen af retsplejelovens § 806, stk. 3, om kendelse på transaktion. i for-
arbejderne til indsættelsen af bestemmelsen er det udtrykkeligt nævnt, at politiets efterforsk-
ningsmuligheder mod denne type kriminalitet skulle styrkes, således at politiet hurtigt og ef-
fektivt kan følge pengestrømmene med henblik på at sikre udbyttet fra det strafbare forhold.
det blev i samme forbindelse nævnt, at det følger af retspraksis, at en kendelse om edition
også kan angå fremtidige transaktioner på en bankkonto i en nærmere angivet periode. dette
må opfattes som en tilkendegivelse af, at der er den fornødne hjemmel til fremadrettet edition
i retsplejelovens § 804, stk. 1, da lovforslagets formål netop var at styrke politiets efterforsk-
ningsmuligheder, og da det er af væsentlig betydning løbende at kunne følge transaktionerne
på en bankkonto.
det fremgår af forarbejderne til lov nr. 229 af 21. april 1999, at selvom editionsbestemmelsen
blev nyaffattet, så var der ikke tiltænkt nogen ændringer i retstilstanden. det er endvidere
nævnt, at den dagældende editionsbestemmelse i praksis bl.a. anvendtes til at pålægge et pen-
geinstitut at udlevere oplysninger om eksistensen af en bankkonto. i betænkning nr. 1223/
1991 om beslaglæggelse og edition under efterforskning, der lå til grund for lovforslaget, er
motiverne til 1892-proceskommissionens lovudkast fra 1899 citeret som udtryk for gældende
ret. af disse motiver fremgår, at pålæg efter bestemmelsen om editionspligt kunne gives ikke
blot med hensyn til de ting, som kunne individuelt identificeres, men også med hensyn til de
ting, der overhovedet inden for en nærmere fremtid f.eks. måtte blive fundne på et bestemt
sted eller pantsatte eller givne i forvaring af en bestemt person.
disse forarbejder må forstås således, at de tillige hjemlede adgang til at pålægge editionspligt
fremadrettet. dette må sammenholdes med det nævnte i forarbejderne til indsættelsen af rets-
plejelovens § 804, stk. 1, om, at edition også kan angå eksempelvis bankoplysninger. der er
således taget højde for den teknologiske udvikling.
højesterets kendelse gengivet i ufr 2003 s. 137 angik anvendelsen af retsplejelovens § 791 a
i forbindelse med skygning af en person via dennes mobiltelefon. uanset at oplysninger om
kontobevægelser eventuelt måtte kunne anvendes til efterfølgende at kortlægge en persons
færden, er der ikke tale om sammenlignelige indgreb, idet hensigten med indgrebet i denne
sag ikke har været at indhente oplysninger om kontobevægelser i realtid som led i en igang-
værende observation mod en mistænkt. formålet med indgrebet er derimod løbende at kunne
                                               - 7 -
følge transaktioner med henblik på bl.a. beslaglæggelse og afdækning af evt. medgernings-
mænd. bemærkningen om edition i relation til skygning i højesterets kendelse kan derfor
ikke tillægges betydning i denne sag.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om der i retsplejelovens § 804, stk. 1, er hjemmel til at pålægge en bank at op-
lyse om kontobevægelser, der finder sted inden for et nærmere fastsat tidsrum efter afsigelsen
af en kendelse om edition (fremadrettet edition). dette spørgsmål kan ikke anses for afgjort
ved bemærkningerne om edition i højesterets kendelse af 25. oktober 2002 (ufr 2003 s.
137), der vedrørte anvendelsen af retsplejelovens § 791 a om observation. det samme gælder
højesterets kendelse af 22. juli 2009 (ufr 2009 s. 2610).
efter retsplejelovens § 804, stk. 1, kan der som led i efterforskningen af en lovovertrædelse
under nærmere angivne betingelser meddeles en person pålæg om at forevise eller udlevere
genstande, som den pågældende har rådighed over.
efter forarbejderne til bestemmelsen (bemærkningerne til § 135 i 1892-proceskommissionens
udkast til lov om strafferetsplejen, betænkning nr. 1223/1991 om beslaglæggelse og edition
under efterforskning og bemærkningerne til lovforslag nr. l 41 af 8. oktober 1998) kan det
pålægges en person at udlevere genstande, herunder oplysninger fra pengeinstitutter, som den
pågældende har eller – inden for et nærmere fastsat fremtidigt tidsrum – vil få rådighed over. i
overensstemmelse hermed er det i retspraksis fastslået, at en kendelse om oplysning om trans-
aktioner på en identificeret bankkonto også kan angå fremtidige transaktioner i en nærmere
angivet periode, jf. bl.a. østre landsrets kendelse af 25. februar 2002 (ufr 2002 s. 1147).
ved lov nr. 634 af 12. juni 2013 om ændring af straffeloven, retsplejeloven og forskellige
andre love blev der i retsplejelovens § 806 indsat et nyt stykke (stk. 3), som giver mulighed
for editionspålæg inden for et tidsrum på højst 4 uger over for flere banker på baggrund af en
enkelt retskendelse (”kendelse på transaktion”), så en transaktion lettere kan følges fra bank
til bank. i forarbejderne til bestemmelsen (folketingstidende 2012-13, tillæg a, lovforslag nr.
l 164, s. 8-9) er den ovennævnte retspraksis lagt til grund.
                                              - 8 -
på den anførte baggrund finder højesteret, at der i retsplejelovens § 804, stk. 1, er hjemmel til
som sket inden for et tidsrum på 4 uger at pålægge en bank at oplyse om fremtidige kontobe-
vægelser.
højesteret stadfæster herefter landsrettens kendelse.
                                      thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
