 - kj
                                udskrift
                                   af
                    sø- og handelsrettens dombog
                               ──────────
den 3. december 2001 blev af skifteretten i sagerne
p-0067-99
grafisk forbund som mandatar for
preben flenskov
(advokat ulrik jørgensen)
   mod
dansk andels trykkeri a/s
under konkurs
(kurator, advokat john have,
v/advokat hanne rahbæk)
og
p-0001-01
grafisk forbund som mandatar for
kirsten schverdtfiger
(advokat ulrik jørgensen)
   mod
dansk andels trykkeri a/s
under konkurs
(kurator, advokat john have,
v/advokat hanne rahbæk)
                                                  - 2 -
afsagt sålydende
                                        d o m:
under disse sager har grafisk forbund som mandatar for anmelderne, preben flenskov og
kirsten schverdtfiger,
påstået boet, dansk andels trykkeri a/s under konkurs, tilpligtet at anerkende henholdsvis,
at preben flenskovs krav på fratrædelsesgodtgørelse kr. 60.162,75 er et privilegeret krav i
konkursboet,
og
at kirsten schverdtfigers krav på fratrædelsesgodtgørelse kr. 104.152,00, subsidiært kr.
71.261,84 er et privilegeret krav i konkursboet.
boet har påstået frifindelse.
sagens nærmere omstændigheder:
sagen angår spørgsmålet, om anmelderne, der var ansat i dansk andels trykkeri a/s, kan
gøre en tryghedsaftale indgået mellem virksomheden og dennes personale gældende over for
virksomhedens konkursbo for så vidt angår bestemmelser i aftalen om fratrædelsesgodtgø-
relse.
i aftalen, der blev indgået den 25. marts 1997, hedder det bl.a.:
"hus- og tryghedsaftale indgået mellem dat og kadap.
.......
tryghedsaftale:
.......
13. opsigelsesvarsler:
......., vil flg. opsigelsesvarsler være gældende fra virksomhedens side:
          0-5 års ansættelse              efter overenskomsten.
          5-10 års ansættelse             12 uger.
                                                - 3 -
        over 10 års ansættelse 20 uger.
......
14. afskedigelsesgodtgørelse:
ved afskedigelse af medarbejdere, ydes der afskedigelsesgodtgørelse ifølge nedenstående
skala:
        efter 5-9 års ansættelse ydes der 9 ugers løn i afskedigelsesgodtgørelse.
        over 9 års ansættelse ydes der 1 uges løn pr. ansættelsesår i afskedigelsesgodtgørelse,
dog max 25 uger."
efter overenskomsten på området er opsigelsesvarslet fra arbejdsgiverens side 7 uger efter 5
års ansættelse og 14 uger efter 15 års ansættelse.
dansk andels trykkeri a/s blev taget under konkursbehandling med fristdag den 13. januar
1998.
lønmodtagernes garantifond skrev den 16. februar 1998 således til grafisk
arbejdsløshedskasse:
"dansk andels trykkeri / deres medlemmer.
vi har modtaget deres anmeldelser og kan generelt oplyse:
afskedigelsesgodtgørelse
lg kan ikke betale det anmeldte krav på afskedigelsesgodtgørelse efter tryghedsaftalens pkt.
14. der er reelt tale om en aftalt tabsuafhængig lønerstatning udover den erstatning for løn i
opsigelsesperioden, som følger dels af overenskomsten, dels af de forlængede varsler, jf.
tryghedsaftalens pkt. 13. lg kan derfor efter konkurslovens § 61, stk. 1, regulere det samlede
varsel til et varsel, som er sædvanligt eller rimeligt. som følge heraf kan lg alene betale
erstatning efter reglerne i overenskomsten samt tryghedsaftalens pkt. 13 men ikke krav på
afskedigelsesgodtgørelse."
som det fremgår af den citerede skrivelse, anerkendte lønmodtagernes garantifond altså
                                                  - 4 -
   anmeldernes krav på betaling af løn i henhold til aftalens § 13 om opsigelsesvarsler.
   også boet afviste kravene om fratrædelsesgodtgørelse under henvisning til, at der kunne ske
   konkursrsregulering, hvorimod boet anerkendte lønkravene efter aftalens § 13.
   preben flenskov blev ansat i dansk andels trykkeri a/s den 25. august 1990 og havde således
   7 års anciennitet, hvilket gav ham krav efter tryghedsaftalen på et opsigelsesvarsel på 12 uger.
   efter tryghedsaftalen havde han endvidere krav på en afskedigelsesgodtgørelse svarende til 9
   ugers løn.
   kirsten schverdtfiger blev ansat den 6. februar 1978 og havde derfor 19 års anciennitet og
   dermed efter tryghedsaftalen krav på et opsigelsesvarsel på 20 uger, ligesom hun havde krav
   på fratrædelsesgodtgørelse svarende til 19 ugers løn. det er denne godtgørelse, som danner
   baggrund for kirsten schverdtfigers principale påstand. den subsidiære påstand svarer til 13
   ugers løn, som svarer til den fratrædelsesgodtgørelse, som kirsten schverdtfiger ville være
   berettiget til, såfremt hun havde været funktionær.
   det er oplyst, at yderligere over 40 tidligere medarbejdere har rejst tilsvarende krav over for
   boet.
   der er under domsforhandlingen dokumenteret aftaler om fratrædelsesgodtgørelse
-fra overenskomst mellem a/s a-pressen - fagbevægelsens presse, dansk typograf-forbund og
   dansk litografisk forbund vedrørende det fri aktuelt,
-fra aftale om tryghed i ansættelsesforholdet, egmont magasiner a/s og
   - fra aftale med jydske avistryk a/s.
   procedure:
   anmelderne har til støtte for deres påstande gjort gældende, at opsigelsesvarsler og
   fratrædelsesgodtgørelse i relation til konkursregulering skal ses under ét, hvorfor det afgørende
   er, om det samlede antal ugelønninger, der anmeldes som et privilegeret krav, kan
   konkursreguleres.
   for kirsten schverdtfigers vedkommende er der samlet anmeldt et krav svarende til 39 ugers
                                                - 5 -
løn til betaling, og for preben flenskov et krav svarende til 21 ugers løn. disse krav skal holdes
op imod funktionærlovens varsler. formålet med konkursreguleringen er, at der skal ske en
ligebehandling, og en regulering af anmeldernes varsler ville indebære en forskelsbehandling i
forhold til funktionærer, som udfører næsten samme arbejde som anmelderne. generelt bliver
der færre og færre forskelle mellem funktionærer og andre medarbejdergrupper, og også andre
end funktionærer søges tættere knyttet til virksomhederne.
den foreliggende aftale er hverken usædvanlig eller urimelig. de øvrige fremlagte aftaler
dokumenterer, at der foreligger en sædvane.
hvis der skal ske en konkursregulering, kan denne alene ske ned til funktionærlovens norm.
efter disse regler ville kirsten schverdtfiger have været berettiget til en
fratrædelsesgodtgørelse svarende til 3 måneders løn. endvidere ville hendes opsigelsesvarsel
som funktionær have været 6 måneder. disse to varsler tilsammen svarer ganske godt til det
samlede krav svarende til 39 ugers løn for kirsten schverdtfigers vedkommende. såfremt det
alene antages, at kirsten schverdtfigers krav på fratrædelsesgodtgørelse skal ses i forhold til
krav om godtgørelse efter funktionærloven, vil kirsten schverdtfiger have et krav svarende til
13 ugers løn.
for preben flenskov vedkommende svarer det samlede krav til 21 ugers løn. såfremt preben
flenskov havde været funktionær, ville han have været berettiget til et opsigelsesvarsel på 5
måneder, som svarer ganske godt til det samlede krav på 21 ugers løn. preben flenskov ville
ikke være berettiget til fratrædelsesgodtgørelse, såfremt han var funktionær, men da det
samlede krav fra preben flenskov kan holdes inden for det krav, som ville følge af
funktionærloven, kan kravet på fratrædelsesgodtgørelse heller ikke konkursreguleres for
preben flenskovs vedkommende.
boet har anført, at det af forarbejderne til konkurslovens § 61 fremgår, at man ved afgørelsen
af, hvad der er sædvanligt eller rimeligt varsel, først må se på, om der i lovgivningen er fastsat
opsigelsesvarsler. hvis der ikke foreligger lovgivning, må det vurderes, om der foreligger en
sædvane, som kan lægges til grund. en eventuel sædvane vil dog kunne fraviges, hvis den er
urimelig. funktionærlovens regler er ikke normgivende. i den foreliggende sag må det
sædvanlige varsel findes i landsoverenskomsten. dansk andels trykkeri a/s var en kooperativ
virksomhed, og medarbejdernes rettigheder har ikke været bagud i forhold til, hvad der var
sædvanligt på området. i øvrigt kan den ene af de lokaloverenskomster, som er fremlagt i
                                                  - 6 -
sagen, ikke bruges som sammenligningsgrundlag, idet der ifølge denne skal foreligge særlige
opsigelsesgrunde, for at reglerne kommer i anvendelse. det fremlagte materiale er altså ikke
tilstrækkeligt til at vise, at der foreligger en sædvane.
rettens bemærkninger:
efter konkurslovens § 61, stk. 1, således som denne bestemmelse er fortolket i retspraksis,
kan også en godtgørelse som den, sagerne drejer sig om, konkursreguleres.
afgørende for, om regulering skal ske, er om aftalen om godtgørelse er udtryk for en sædvane
eller i øvrigt kan anses for rimelig.
anmelderne har ikke gennem fremlæggelse af et par enkelte andre tryghedsaftaler løftet
bevisbyrden for, at den ordning, de var omfattet af, var sædvanlig. herved bemærkes, at der
generelt efter retspraksis stilles høje krav til beviset for en sædvane på dette område.
udviklingen på arbejdsmarkedet er gennem en lang periode gået i retning af tilnærmelse af
mange overenskomstområder til de forhold, der efter lovgivningen gælder for funktionærer. på
denne baggrund må skifteretten anse det for rimeligt, at aftaler om fratrædelsesgodtgørelse er
bindende også for en arbejdsgivers konkursbo inden for rammer svarende til dem, der gælder
efter funktionærloven.
dette betyder, at kirsten schverdtfiger skal have anerkendt et krav på fratrædelsesgodtgørelse
svarende til 3 måneders løn, således som hun ville have haft ret til i henhold til funk-
tionærlovens § 2a. derimod kan preben flenskovs krav ikke anerkendes på dette grundlag.
opsigelsesvarsler og bestemmelser om fratrædelsesgodtgørelse spiller forskellig rolle i
overenskomster og lokalaftaler, og forskellen har navnlig betydning i forhold til arbejdstagerens
forpligtelse til at være til rådighed for arbejdsgiveren i forbindelse med en opsigelse.
der er derfor ikke grundlag for at foretage en sammenlægning af anmeldernes krav efter
lokalaftalen på henholdsvis opsigelsesvarsel - som er anerkendt af boet - og kravet på
fratrædelsesgodtgørelse på den ene side og funktionærlovens regler om opsigelsesvarsler og
godtgørelse på den anden side med henblik på at sammenligne de rettigheder, de pågældende
                                                - 7 -
ville have i henhold til de to regelsæt. efter skifterettens opfattelse må de to elementer tvær-
timod behandles hver for sig i forbindelse med en sammenligning.
det anførte har som konsekvens, at der for kirsten schverdtfigers vedkommende skal
anerkendes et krav svarende til denne anmelders subsidiære påstand, medens der ikke skal
anerkendes noget krav for preben flenskov.
                                 thi kendes for ret:
boet, dansk andels trykkeri a/s under konkurs, frifindes for det af anmelder preben flenskov
rejste krav.
boet, dansk andels trykkeri a/s under konkurs, skal anerkende anmelder kirsten
schverdtfigers krav på fratrædelsesgodtgørelse i henhold til konkurslovens § 95 med kr.
71.261,84.
hver part bærer egne omkostninger.
                                 jørgen als andersen
hans havsager                       ivan lundhus olsen
                                       (sign.)
                          udskriftens rigtighed bekræftes
                         p. j. v. sø- og handelsretten, den
