                                            dom
afsagt den 29. marts 2017 af vestre landsrets 10. afdeling (dommerne poul hansen, linda
hangaard og anders raagaard (kst.)) i ankesag
v.l. b–0095–16
nørhede-hjortmose vindudvikling aps
(advokat jens erik pedersen, ringkøbing)
mod
gudrun jensen og
poul bækgaard jensen
(advokat per overbeck, charlottenlund)
retten i herning har den 5. januar 2016 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. bs 3-107/2014).
påstande
for landsretten har appellanten, nørhede-hjortmose vindudvikling aps, gentaget sin
principale påstand for byretten om frifindelse og har subsidiært nedlagt påstand om, at
byrettens dom ophæves, og at sagen hjemvises til taksationsmyndigheden til fornyet
behandling.
de indstævnte, gudrun jensen og poul bækgaard jensen, har gentaget deres påstand for
byretten om betaling af 175.000 kr. med procesrente fra sagens anlæg.
gudrun jensen og poul bækgaard jensen har overfor nørhede-hjortmose vindudvikling
aps’ subsidiære påstand gentaget deres påstande for byretten.
forklaringer
asger holm thomsen og poul bækgaard jensen har afgivet supplerende forklaring for
landsretten.
                                               - 2 -
asger holm thomsen har supplerende forklaret, at hans ejendom er beliggende på novej 28
og er naboejendom nr. 34. støjen fra møllerne er på hans ejendom beregnet til 39,3 db ved 6
m/sek. og til 40,3 db ved 8 m/sek. mod tidligere 29,8 db og 31,3 db. de kan høre støjen, når
vindretningen er rigtig, men han oplever det ikke som generende. hans kyllingeproduktion er
heller ikke påvirket. han oplever, at støjen er tydeligst, når vinden står skråt mod møllerne.
han har aldrig oplevet gener fra lavfrekvent støj.
i forårs- og efterårsmånederne, hvor der er risiko for skygge, har han oplevet, at møllerne
lukker ned. han har dog en enkelt morgen oplevet, at der gik ca. 5 minutter, før møllen fik
lukket ned. han tror, at årsagen var, at der var delvist overskyet den pågældende dag.
ølstrup sogn har etableret en sø og fået lavet et multihus for nogle af midlerne fra møllerne. i
no har midlerne fra møllerne blandt andet gjort det muligt at etablere et sognehus, men der er
også givet penge til andre projekter i sognet, herunder til en hjertestarter.
de ville gerne have mølleprojektet behandlet af kommunen, hvilket formentlig var en af
årsagerne til, at de holdt møllernes højde under 150 meter.
poul bækgaard jensen har supplerende forklaret, at de hører støjen nedenunder, også selvom
vinduerne er lukkede. han og hans ægtefælle oplever støjgenerne meget voldsomt, og de
bliver begge påvirket psykisk af det. de ligger midt for mølleområdet og får derfor støjen fra
alle møllerne. han er enig med skønsmanden i, at der ikke er nogen hørbar forskel på støjen
hos dem og på støjen nogle hundrede meter tættere på møllerne. de har ikke vænnet sig til
støjen med tiden. hans ægtefælle er parat til at flytte på grund af støjen, men så langt er han
ikke selv kommet endnu. på grund af støjen og det visuelle bruger de ikke deres terrasse ret
meget mere.
når der er skyggekast, kan han ikke sidde på sit kontor og arbejde ved sin computer. han
tvivler på, at den beregnede tid for skyggekast er korrekt. han kan godt se, at to møller
stopper, når der er sol bag møllerne, men det er møller, der ikke vedrører deres ejendom. han
mener ikke, at der er etableret skyggestop, der vedrører deres ejendom, fordi deres ejendom
ikke bliver betragtet som en nabobolig. udenfor har de hele tiden genspejling af møllerne i
husets vinduer. det samme gælder inde i huset, hvor møllevingerne bliver genspejlet i vinduer
                                                        - 3 -
og andre glasflader. når de har gæster, bliver møllerne altid kommenteret.
procedure
parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har procederet i
overensstemmelse hermed.
retsgrundlag
af forarbejderne til lov om fremme af vedvarende energi (l 55 af 5. november 2008) fremgår
blandt andet følgende:
                ”…
                2.3.1. værditab på fast ejendom ved opstilling af vindmøller
                    formålet med forslaget er at sikre, at den, der opstiller vindmøller bliver forpligtet til at betale for
                det eventuelle værditab, der forårsages på ejendomme i området som følge af opstillingen.
                værditabet fastsættes efter de almindelige erstatningsretlige principper, herunder en konkret
                individuel vurdering af de enkelte ejendomme.
                …
                    ordningen supplerer de ulovbestemte naboretlige erstatningsregler, jf. nedenfor punkt 2.3.1.1. der
                er således tale om, at der præcist for opstilling af vindmøller indføres en ganske særlig ordning, hvor
                ejere af fast ejendom sikres betaling for værditab i et videre omfang end det, der i øvrigt ville være
                tilfældet, såfremt værditabet var blevet forårsaget af andre forhold, så som opførelse af
                virksomheder, der forurener med lugt, støj m.v. her er ejeren alene sikret erstatning, hvis dette
                følger af de gældende naboretlige regler eller af andre særlige fastsatte regler. det er således alene
                hensigten at udvide de naboretlige erstatningsregler f.s.v.a. værditab på fast ejendom forårsaget af
                opstilling af vindmøller.
                …
                2.3.1.2. lovforslagets værditabsordning
                    det er det fulde individuelle værditab, som skal betales, og der er således ikke – som i naboretten
                – nogen tålegrænse.
                    enhver, der lider et værditab som følge af vindmølleopstillingen, er efter forslaget berettiget til
                godtgørelse herfor uanset afstanden til vindmøllen.
                …
                    taksationsproceduren i lovforslaget er mere enkel end taksationsproceduren på vejområdet, dels
                fordi ekspropriation vurderes som et større indgreb over for borgeren end opsætning af en vindmølle,
                dels fordi der forventes flere sager end på vejområdet. derfor kan taksatationsmyndighedens
                afgørelse ikke ankes administrativt, som det er tilfældet på vejområdet, men indbringes for
                domstolene. hertil kommer, at lovens formål er opsætning af flere vindmøller, hvorfor det vurderes
                hensigtsmæssigt, at de ordninger, som pålægges vindmølleopstilleren, er så administrativt enkle som
                muligt.
                …
                                                                  til § 6
                …
                                                        - 4 -
                   det er det fulde værditab, der kan kræves betaling for. herved adskiller ordningen sig fra de
                gældende naboretlige regler, hvor der alene kan kræves erstatning for det tab, som vedrører de
                ulemper, der ligger ud over, hvad man som led i den almindelige samfundsudvikling må tåle.
                   lovforslaget fastlægger ikke kriterier for udmåling af værditabet, men det er forudsat, at
                taksationsmyndigheden ved sin vurdering af værditabet bl.a. skal tage hensyn til områdets karakter
                og områdets huspriser. det kan ligeledes have betydning, om der i forvejen er opstillet vindmøller i
                området, eller om der er andre tekniske anlæg i nærheden. i bedømmelsen vil det tillige være
                naturligt at tage hensyn til vindmøllens afstand fra bebyggelsen og til møllens højde og forventede
                genevirkninger. det er dog samtidigt i lovforslaget forudsat, at fastsættelsen af værditabet foretages
                på baggrund af et konkret, individuelt skøn baseret på de konkrete, lokale forhold.
                …
                                                                 til § 7
                   efter bestemmelsen træffer taksationsmyndigheden afgørelse om værditabets størrelse på
                baggrund af en individuel vurdering heraf.
                …
                   taksationsmyndigheden består af 2 personer: en formand, der opfylder kravene til at kunne blive
                udnævnt til dommer, og en sagkyndig i vurdering af værdien af fast ejendom, jf. forslag til stk. 2.
                den sagkyndige forventes at være en ejendomsmægler.
                   udpegningen af formænd og sagkyndige foretages af ministeren. det er hensigten at udpege en
                juridisk formand pr. region og flere ejendomsmæglere i de enkelte regioner. den juridiske formand vil
                herefter i samarbejde med energinet.dk anmode en af de for regionen udpegede ejendomsmæglere
                om at deltage i den konkrete taksation. ved udpegningen af den konkrete sagkyndige vil der blive
                lagt vægt på, at den pågældende ikke driver virksomhed i det pågældende område, således at
                eventuelle interessekonflikter undgås. det er samtidigt vigtigt at sikre, at den pågældende har
                kendskab til priser og prisudvikling for ejendomme i området.
                   da taksationsmyndigheden er en del af den offentlige forvaltning, er den i sin virksomhed
                underlagt offentlighedsloven, forvaltningsloven og lov om folketingets ombudsmand.
                …
                                                                 til § 9
                …
                   det er i dag med anvendelse af visualiseringer muligt at forudse påvirkninger fra vindmøller på
                naboejendomme meget præcist. sådanne visualiseringer og synlighedsanalyser vil som hovedregel
                blive udarbejdet i forbindelse med den kommunale planproces, herunder vvm-høringen. der vil
                således inden opstilling af møllen blive produceret billedmateriale, som giver et meget præcist indtryk
                af den senere opstilling, ligesom konsekvenserne af en eventuel flytning af møllen kan dokumenteres.
                …”
landsrettens begrundelse og resultat
efter den dagældende formulering af lov om vedvarende energi § 6, stk. 1, skal den, der ved
opstilling af en eller flere vindmøller forårsager et værditab på en ejendom, betale herfor, og
det fremgår af forarbejderne til loven blandt andet, at det er det fulde individuelle værditab,
som skal betales.
der er ikke ved loven forudsat særlige begrænsninger i domstolsprøvelsen af
taksationsmyndighedens afgørelser om værditabet. gudrun jensen og poul bækgaard jensen
har imidlertid bevisbyrden for, at der ikke ved taksationsmyndighedens afgørelse er tilkendt
                                                - 5 -
dem erstatning for det fulde værditab.
da gudrun jensen og poul bækgaard jensen alene har krævet erstatning for værditabet på
deres ejendom, og da et sådant tab som anført erstattes fuldt ud efter § 6, stk. 1, i lov om
vedvarende energi, er der ikke grundlag for at tage stilling til, hvorvidt de også efter
naboretlige regler vil være berettiget til erstatning herfor.
det kan også efter bevisførelsen for landsretten lægges til grund, at såvel opstillingen som
driften af vindmølleparken er lovlig, herunder at beregninger og målinger af støjen er
foretaget i overensstemmelse med lovgivningens krav herom, og at støjgrænserne i
dagældende bekendtgørelse nr. 1284 af 15. december 2011 (nu bekendtgørelse nr. 1736 af 21.
december 2015) er overholdt. det bemærkes herved, at der heller ikke efter bevisførelsen for
landsretten er grundlag for at anse det for usikkert, hvorvidt gudrun jensen og poul bækgaard
jensens ejendom rettelig er beliggende i et område til støjfølsom anvendelse.
taksationsmyndigheden har truffet sin afgørelse på grundlag af visualiseringsmaterialet,
beregninger af støj, skygge mv. og efter at have besigtiget ejendommen. i afgørelsen er
konkret og detaljeret redegjort for forholdene ved ejendommen, og afgørelsen er udførligt
begrundet. taksationsmyndigheden har således foretaget en konkret og individuel vurdering
af vindmøllernes påvirkning af ejendommen. der er ikke efter bevisførelsen for landsretten
belæg for at fastslå, at det grundlag, som taksationsmyndigheden har truffet sin afgørelse på,
ikke har været tilstrækkeligt retvisende eller i øvrigt har været mangelfuldt, ligesom der ikke
er belæg for at fastslå, at taksationsmyndigheden ikke har inddraget samtlige relevante
oplysninger ved afgørelsen.
på den anførte baggrund, og da skønsmandens værdiansættelser ikke er nærmere
underbygget, er der ikke herved tilstrækkeligt grundlag for at tilsidesætte
taksationsmyndighedens skøn over værditabet på ejendommen.
da gudrun jensen og poul bækgaard jensen heller ikke ved bevisførelsen i øvrigt har løftet
bevisbyrden for, at de ikke har fået fuld kompensation for værditabet på ejendommen, tager
landsretten nørhede-hjortmose vindudvikling aps’ påstand om frifindelse til følge.
                                               - 6 -
efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal gudrun jensen og poul
bækgaard jensen betale sagsomkostninger for begge retter til nørhede-hjortmose
vindudvikling aps med i alt 36.552 kr. beløbet omfatter 750 kr. til retsafgift, 30.000 kr. til
udgifter til advokatbistand og 5.802 kr. til udgifter til supplerende skønserklæring og vidner.
beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand samt til supplerende skønserklæring og
vidner er uden moms, da nørhede-hjortmose vindudvikling aps er momsregistreret.
landsretten har ved fastsættelsen af beløbet til advokatbistand lagt vægt på sagens
økonomiske værdi, omfang og varigheden af hovedforhandlingerne. landsretten har
endvidere lagt vægt på, at sagen såvel i byretten som i landsretten har været behandlet
sammen med flere andre sager om værditabserstatning som følge af opstilling af de
omhandlede vindmøller.
                                  t h i k e n d e s f o r r e t:
nørhede-hjortmose vindudvikling aps frifindes.
gudrun jensen og poul bækgaard jensen skal betale sagens omkostninger for begge retter til
nørhede-hjortmose vindudvikling aps med 36.552 kr.
de idømte sagsomkostninger skal betales inden 14 dage og forrentes efter rentelovens § 8 a.
