                             højesterets dom
                         afsagt fredag den 12. februar 2010
sag 289/2007
(1. afdeling)
viborg kommune (tidligere fjends kommune)
(advokat svend paludan-müller)
mod
a og b
(advokat per steffensen, beskikket for begge)
og
sag 295/2007
c
(advokat per steffensen, beskikket)
mod
viborg kommune (tidligere fjends kommune)
(advokat svend paludan-müller)
biintervenient for viborg kommune i begge sager:
kommunernes landsforening
(advokat svend paludan-müller)
i tidligere instans er afsagt dom af vestre landsrets 7. afdeling den 1. maj 2007.
i pådømmelsen har deltaget syv dommere: peter blok, asbjørn jensen, lene pagter
kristensen, niels grubbe, marianne højgaard pedersen, vibeke rønne og hanne schmidt.
påstande
appellanten i sag 289/2007, viborg kommune, har påstået frifindelse.
                                              - 2 -
de indstævnte, a og b, har påstået stadfæstelse.
appellanten i sag 295/2007, c, har påstået indstævnte, viborg kommune, dømt til at betale
principalt 250.000 kr., subsidiært et mindre beløb, med procesrente fra sagens anlæg.
viborg kommune har påstået stadfæstelse.
forklaringer
skoleinspektør henri gori, der var skoleinspektør på d skole, har forklaret bl.a., at han del-
tog i mødet den 21. november 1996, selv om det ikke fremgår af referatet. efter mødet med-
delte a, at hun ikke ønskede, at knud knappe havde noget med sagen at gøre. det blev med-
delt knud knappe, der herefter blev taget af sagen, som blev overtaget af psykologer fra pæ-
dagogisk-psykologisk rådgivning (ppr). der blev senere holdt møde mellem psykolog helle
skipper fra ppr, a og ham selv, hvor det blev konkluderet, at c er velbegavet, og at der
kunne opnås et bedre resultat ved brug af auditiv indlæring. han erindrer ikke, at ordblindhed
blev nævnt.
det kan have været på mødet den 21. november 1996, at de var inde på et specialtilbud. spe-
cialtilbudet må have været søndre skole i viborg, da det var det eneste sted med en special-
skole. a ønskede ikke dette, da c ville miste de sociale relationer til kammeraterne.
i slutningen af 5. klasse blev muligheden for, at c kunne komme på praktikskolen på mors,
drøftet. skolen har en klasse for normalt begavede elever med læse- og indlæringsvanskelig-
heder. dette blev drøftet med a, og i den forbindelse blev det bl.a. drøftet, at der var en trans-
porttid på en time hver vej. a ønskede ikke, at de gik videre med denne løsning, igen med den
begrundelse, at c ville miste sine sociale relationer.
kirsten mandø har forklaret bl.a., at hun indtil 1996 var ansat ved ppr i skive som psykolog.
i marts 1995 modtog hun visitering til specialundervisning vedrørende c. hun var ansvarlig
sagsbehandler. i april 1995 blev der lavet en wisc-undersøgelse af c. undersøgelsen viste, at
c er en velbegavet dreng, men viste samtidig, at der var et væsentligt behov for, at han blev
                                               - 3 -
tilknyttet en læsekonsulent. såfremt der skulle tilknyttes læsekonsulent, skulle det accepteres
af forældrene.
elin larsen, der er cand.psyk., og som arbejdede ved ppr i skive fra 1995 til 1998, har for-
klaret bl.a., at hun i september 1996 lavede en dep-prøve på c og i oktober 1996 orienterede
hans mor om resultaterne. hun kan af referatet se, at hun samtidig orienterede moderen om et
specialtilbud i viborg. hun kendte ikke specialtilbudene i viborg amt, men mente, at der var
et på søndre skole. om mødet den 21. november 1996 kan hun huske, at hun skulle referere
mødet. hun har hørt om problemerne mellem knud knappe og forældrene, og hun kan huske,
at knud knappe blev taget af sagen.
kurt lilleør, der er uddannet lærer i 1987 og i 2000 blev uddannet som psykolog, har forkla-
ret bl.a., at han i 1998 kom til ppr i skive, hvor han afløste helle skipper. helle skipper
evaluerede c, hvorefter han overtog c’ sag. det fremgår af et notatark, som han har fundet
blandt sine egne papirer vedrørende et møde i oktober 1999, da c gik i 7. klasse, at der er sat
kryds i rubrikken ”dato for rapport”, hvilket må betyde, at der var udarbejdet en rapport. un-
der rubrik ”foranstaltning” har han noteret skoleplaceringen marienlyst eller efterskole. mari-
enlyst er en dagskole for elever med stave- og læsevanskeligheder.
ib povlsen har forklaret bl.a., at han er uddannet skolelærer fra 1997. han blev ansat i et vika-
riat i oktober 1998 på d skole og var ansat til sommeren 1999. han overtog en anden lærers
skema og havde c i specialundervisning fem timer om ugen. c’ problem var hovedsageligt
læsning. på et tidspunkt var der et samarbejde med en optometrist, og de brugte tid på de op-
gaver, som optometristen havde foreslået. der var ingen fokus på ordblindhed, så vidt han
husker. han havde ingen forudsætninger for at undervise en ordblind, og han husker ikke, at
han havde kontakt med den ppr-ansvarlige eller deltog i møder med ppr.
jette klausen har forklaret bl.a., at hun har haft c i specialundervisning i 7. klasse. hun har
gennemført et to-årigt specialpædagogisk kursus i 1977-79. hun havde ikke erfaring med at
undervise børn med læsevanskeligheder. specialundervisningen af c omfattede fem timer om
ugen i dansk og derudover en til to timer i matematik. specialundervisningen i dansk foregik
med c alene og omfattede læsehjælp og læsetræning. hun havde jævnlig kontakt med knud
                                              - 4 -
knappe og spurgte ham til råds. der var ikke nedskrevet mål for specialundervisningen af c i
7. klasse. målet var at få gjort ham bedre, hvilket ikke lykkedes.
knud knappe har supplerende forklaret bl.a., at han som læsekonsulent i ppr havde 35 skoler
tilknyttet sit område og var involveret i omkring 400 elever. han havde ca. 50 elever i visita-
tion om året. han har formentlig i forbindelse med c spurgt forældrene, om der var ordblind-
hed i familien. han brugte ordet ordblindhed, men skrev det ikke ned. på mødet den 21. no-
vember 1996 blev der talt om muligheden for undervisning på søndre skole i viborg, idet han
foreslog, at c kunne gå i centerklassen på denne skole. efter mødet skulle han videre med den
faglige vurdering af, hvad der skulle ske med c. det skulle munde ud i en rapport. han blev
kontaktet af skoleinspektør gori, der oplyste, at c’ forældre ikke ønskede, at han havde mere
med c at gøre. han fortalte dette videre til chefen for ppr, der herefter overdrog sagen til en
psykolog. han var den eneste læsekonsulent i ppr, indtil bodil skipper buntzen blev ansat i
1997. hun blev ikke involveret i c’ sag, da denne var overgivet til en erfaren psykolog. det
var hans vurdering, at c fortsat havde behov for en læsekonsulent.
a har supplerende forklaret bl.a., at hun sammen med tove geerthsen, jonna dalby og knud
knappe deltog i mødet i november 1996, mens henri gori ikke deltog. ved den lejlighed blev
der fremsat tilbud om, at c kunne komme på blåkærgård, der er et sted for udviklingshæm-
mede. efter dette møde ønskede hun ikke at samarbejde med knud knappe, hvilket hun oply-
ste jonna dalby om. hun fik ikke tilbudt en anden læsekonsulent og fik ikke oplysninger, da
bodil skipper buntzen blev ansat som læsekonsulent i ppr. hun har ikke tidligere hørt om et
tilbud om undervisning på praktikskolen på mors.
hun har hjulpet c, mens han gik på asmild kloster landbrugsskole. hun skrev for ham, når
han skulle aflevere prøver og projekter. hun hjalp derudover c med at læse.
supplerende sagsfremstilling
der er for højesteret tilvejebragt yderligere oplysninger.
det fremgår heraf bl.a., at der årligt mellem skolerne og pædagogisk-psykologisk rådgivning
(ppr) i skive blev afholdt statusmøder vedrørende specialundervisningen, hvor bl.a. c blev
drøftet.
                                               - 5 -
professor dr. phil. carsten elbro og læsekonsulent kirsten jacobsen har som sagkyndige i en
erklæring af 11. juni 2008 besvaret en række yderligere spørgsmål:
      ”spørgsmål 19. har det i perioden 1992-2000 været et krav, at et barn med læsepro-
      blemer skulle vurderes af en læsekonsulent?
      nej. den pædagogisk-psykologiske vurdering foretages af kommunens pædagogisk-
      psykologiske rådgivningskontor (ppr), ikke af en bestemt fagperson. de enkelte ind-
      stillinger vurderes og gennemdrøftes sædvanligvis på ppr’s interne visitationsmøder,
      hvor det også afgøres, hvem der er sagsfører.
      spørgsmål 20. har det i perioden 1992-2000 været et krav, at der skulle udarbejdes en
      rapport med problembeskrivelse for elever med stave/læseproblemer?
      nej. af den dagældende bekendtgørelse (nr. 537 af 16. juli 1990) fremgår det af § 3,
      stk. 6. ”hvis pædagogisk-psykologisk rådgivningskontor skønner, at der er behov her-
      for, udarbejdes en rapport vedrørende den pædagogisk-psykologiske vurdering. der skal
      dog altid udarbejdes en rapport, hvis forældrene ønsker det.”
      begrundelsen for ikke automatisk at udarbejde en skriftlig rapport var dels ”en imøde-
      kommelse af forældres bekymring for unødigt skriftligt materiale om deres barn, og dels
      en erkendelse af, at i lyset af børns udvikling bliver formelle rapporter hurtigt uaktuelle
      i samarbejdet omkring det enkelte barns undervisning.” (vejledning om ppr, uvm
      2001)
      hvis den pædagogisk-psykologiske vurdering fører frem til, at eleven har behov for spe-
      cialundervisning eller anden specialpædagogisk bistand fremsætter ppr et forslag til
      den nærmere ordning af denne bistand. forslaget skal indeholde en stillingtagen til
      form, omfang og arten af specialundervisningen (§ 3, stk. 5).
      et sådant forslag baserer sig på den samlede pædagogisk-psykologiske vurdering, og
      denne vil sædvanligvis fremgå af ppr medarbejderens interne notater.
      spørgsmål 21. hvilken betydning har det haft for cs undervisningsforløb, at der ikke er
      stillet en diagnose om, at han er ordblind?
      om man kalder c’ vanskeligheder for ”ordblindhed” eller fx ”store specifikke læse- og
      stavevanskeligheder” er næppe afgørende for den undervisning, der er blevet tilbudt c.
      det væsentlige er, at fraværet af en præcis beskrivelse og vurdering af c’ vanskelighe-
      der i læsning og stavning, i afgørende grad har begrænset de relevante læreres mulighe-
      der for at sætte faglige mål og for at tilrettelægge undervisningen efter c’ specifikke
      vanskeligheder (ordblindhed).
      spørgsmål 22. de sagkyndige bedes på baggrund af bilagsmaterialet om statusmøder
      og vidneforklaringer fra de involverede lærere og psykologer vurdere det grundlag, der
      har været for undervisningen af c på d skole.
                                           - 6 -
de meget kortfattede notater fra statusmøderne giver ikke noget sikkert holdepunkt for
en vurdering. den mest omfattende beskrivelse findes i referatet fra specialundervis-
ningsmødet den 28. okt. 1997: ”c er en sød og normalt begavet dreng, der er meget vi-
dende, men han har meget store vanskeligheder med at lære at læse. helle skipper går
ind i sagen” … der er ikke oplysninger om faktisk læsestandpunkt, om specifikke for-
udsætninger for læsning eller henvisninger til færdiggjorte rapporter eller interne ppr-
notater. de to linjer er langtfra et tilstrækkeligt grundlag for at kunne sætte mål for og
tilrettelægge en kvalificeret undervisning af c. i de senere referater står der intet om c’
faglige udvikling. hvad der har været talt om på de afholdte møder, kan vi ikke vide og
derfor ikke vurdere.
der er ikke tegn på, at der er gennemført nogen egentlig udredning af c’ læse- og sta-
vevanskeligheder. intelligenstestning og spørgsmål om fx arvelig baggrund eller evt.
komplikationer under graviditet og fødsel kan kun ses som indledende sonderinger, der
muligvis kan bidrage til at lægge et særligt fokus for den egentlige undersøgelse, som
altså ikke ses gennemført. for eksempel kan en mistanke om iltmangel under fødslen
give anledning til en hypotese om en fysiologisk årsag til c’ vanskeligheder; men den
fortæller ikke noget om c’ specifikke læsevanskeligheder, hans forudsætningerne for
deres udvikling eller om mulige indlæringsveje.
en læsefaglig udredning ville måske have fundet sted, hvis ikke læsekonsulent knud
knappe efter moderens ønske var udgået af sagen. det fremgår således af vidnefor-kla-
ringen, at det var hensigten at ”han (knud knappe) skulle videre med den faglige vurde-
ring… der skulle munde ud i en rapport.” knud knappe nævner også, at han – selvom
han ikke længere er involveret i sagen – giver rådgivning til lærerne vedrørende c, når
de kontakter ham. en sådan rådgivning kan naturligvis ikke have samme kvalitet, som
hvis knud knappe kunne have baseret den på en læsefaglig vurdering.
lærer ib povlsen havde c til specialundervisning i 6. klasse (fra oktober 1998) (oplyst i
retten i viborg 6/12 2008). ib povlsen var nyuddannet skolelærer uden særlige forud-
sætninger for at varetage specialundervisning. undervisningen var ikke rettet mod ord-
blindhed, og der foreligger ikke en beskrivelse af undervisningens mål og indhold. han
husker ikke at have fået nogen vejledning fra ppr. dette er et klart utilstrækkeligt
grundlag for at kunne tilrettelægge en kvalificeret specialundervisning.
jette klausen oplyser til retten i viborg 28/2 2008, at hun havde c i 7. klasse til speci-
alundervisning. jette klausen havde 20 år tidligere gennemført et specialpædagogisk
kursus, men havde ingen erfaringer med undervisning af elever med læsevanskelighe-
der. hun havde kontakt til læsekonsulent knud knappe og spurgte ham til råds, men da
havde knud knappe ikke kontakten til c længere, og knud knappes vejledning kan
derfor ikke have været specifik rettet mod c’ vanskeligheder (jf. ovenstående). det
fremgår også, at en del af tiden blev anvendt til at yde hjælp til arbejdet med klassens
materialer. der omtales ingen egentlig undersøgelse af c’ læsning eller forudsætninger
herfor, ingen detaljeret målsætning eller opfølgning på undervisningen. dette er ikke et
tilstrækkeligt grundlag for en kvalificeret specialundervisning.
spørgsmål 23. har afholdelse af statusmøder og bistanden fra ppr svaret til, hvad der
var sædvanligt på daværende tidspunkt, idet sædvanlig praksis bedes oplyst?
                                         - 7 -
det fremgår af bekendtgørelsens § 6, at ” pædagogisk-psykologisk rådgivningskontor
følger udviklingen hos elever, der er henvist til specialundervisning, og tager mindst 1
gang om året stilling til, om specialundervisningen bør fortsætte, ændres eller ophøre”.
af oversigten over statusmøder på d skole … fremgår det, at der har været afholdt år-
lige statusmøder, hvor elever med behov for specialundervisning er blevet drøftet med
udgangspunkt i en dagsorden udformet af knud knappe …ud over de årlige status-mø-
der er afholdt specialcentermøder (hvor knud knappe også deltog…). det fremgår ikke
af bilagene,
• at der er foretaget relevant udredning af c’ vanskeligheder i læsning og stavning
• at der er sat mål for undervisningen
• at indholdet af denne har været drøftet
• at der er foretaget løbende evaluering
det vurderes, at omfanget af den bistand, der er ydet fra ppr, svarer til, hvad der med
de afsatte ressourcer kan forventes. knud knappe oplyser således, at han indtil læse-
konsulent bodil skipper buntzen ansættes (1997) betjener 35 skoler.
hvad angår indholdet af bistanden fra ppr kan dette ikke vurderes ud fra bilagsmateria-
let.
spørgsmål 24. afviger undervisningen af c fra, hvad der har været almindelig praksis
på daværende tidspunkt i kommuner af tilsvarende størrelse?
undervisningen afviger næppe i omfang, selv om de fem ugentlige timer i 6. klasse blev
til fem gange 15 minutters undervisning, og individuel opgaveløsning i et tilsvarende
tidsrum (ifølge lærer ib povlsen i retten i viborg 6/12 2008). det er (stadig) ikke mu-
ligt at vurdere indholdet, da det ikke er klart dokumenteret. undervisningens grundlag
må imidlertid karakteriseres som meget spinkelt.
…
spørgsmål 27. vurderer de sagkyndige, at der for c havde været behov for en rapport
med en pædagogisk-psykologisk vurdering?
ja. en udredning af c’ læse- og stavevanskeligheder kunne have givet afgørende oplys-
ninger om c’ specifikke læsevanskeligheder, hans forudsætninger for deres udvikling
eller om mulige indlæringsveje. en sådan rapport ville sandsynligvis have forekommet,
hvis knud knappe ikke var blevet taget af sagen. (jf. besvarelse af spm. 22).
spørgsmål 28. de sagkyndige bedes i relation til besvarelsen af spørgsmål 18 om af-
hjælpning af læsevanskelighederne efter afslutningen af opholdet på læseefterskolen
oplyse, om bilagene 36-38, 40, 42 og 46 samt afhøringerne efter landsrettens dom gi-
ver anledning til yderligere bemærkninger.
nej, de forstærker blot billedet af, at c er stærkt ordblind.
spørgsmål 29. idet der henvises til udtalelsen fra asmildkloster landbrugsskole fra fe-
bruar 2008, bedes det vurderet, om c fremtidigt kan påregne at skulle have særlig bi-
stand for at kunne tilegne sig manualer, brugsanvisninger mv. relaterede til landbrugs-
erhvervet.
                                                - 8 -
       de seneste undersøgelsesresultater (fra august 2007…) viser, at cs niveau ved læsning
       af enkeltord ikke er bedre end gennemsnittet i begyndelsen af 3. klasse. så c vil fortsat
       have brug for særlig bistand til at tilegne sig skriftligt materiale. en sådan bistand gives
       som gratis specialundervisning for voksne i dansk. c’ resultater med visitationstesten
       til ordblindeundervisning … berettiger ham til en sådan undervisning.”
retsgrundlag
ifølge folkeskolelovens § 3, stk. 2, skal der gives specialundervisning og anden specialpæda-
gogisk bistand til børn, hvis udvikling kræver særlig hensyntagen eller støtte. undervisnings-
ministeren fastsætter regler herom.
i den dagældende bekendtgørelse om specialundervisning og anden socialpædagogisk bistand
(bekendtgørelse nr. 537 af 6. oktober 1990) var fastsat bl.a.:
”§ 1. denne bekendtgørelse indeholder nærmere bestemmelser om specialundervisning og
anden specialpædagogisk bistand i børnehaveklasser og folkeskolens 1.-10. klasse. special-
undervisning og anden specialpædagogisk bistand gives til elever, hvis udvikling kræver sær-
lig hensyntagen eller støtte, som ikke kan ydes inden for rammerne af den almindelige under-
visning.
stk. 2. formålet med specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand er at fremme
udviklingen hos elever med særlige behov i overensstemmelse med de retningslinier, der er
angivet i folkeskolelovens formålsbestemmelse. det må sikres, at eleverne ved skolegangens
ophør har forudsætninger for fortsat uddannelse, erhvervsmæssig beskæftigelse eller anden
beskæftigelse.
§ 2. specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand omfatter:
         1) undervisning i folkeskolens fag tilrettelagt under særlig hensyntagen til de pågæl-
         dende elevers indlæringsforudsætninger.
         …
         4) særlige undervisningsmaterialer og tekniske hjælpemidler, som er nødvendige i
         forbindelse med undervisningen af eleven.
         …
§ 3. hvis det antages, at en elev har særlige undervisningsbehov, som ikke kan opfyldes inden
for rammerne af den almindelige undervisning, eller hvis elevens skolesituation i øvrigt giver
anledning til alvorlig bekymring, indstilles eleven til en pædagogisk-psykologisk vurdering.
indstilling afgives af:
         1) klasselæreren, eventuelt på initiativ af elevens øvrige lærere.
         2) skolesundhedstjenesten (skolelægen), hvis denne har kendskab til psykiske, fysiske
         eller sensoriske funktionsvanskeligheder hos eleven, som giver grund til at formode, at
         eleven har behov for specialundervisning eller anden specialpædagogisk bistand.
                                                - 9 -
stk. 2. indstillingen fremsendes gennem skolens leder til det pædagogisk-psykologiske råd-
givningskontor. skolelederen kan endvidere selv afgive indstilling om en pædagogisk-psy-
kologisk vurdering på grundlag af oplysninger, der foreligger i forbindelse med indskrivnin-
gen af en elev.
stk. 3. forældrene eller eleven kan selv anmode om pædagogisk-psykologisk rådgivning.
stk. 4. indstilling om en pædagogisk-psykologisk vurdering, jf. stk. 1 og 2, afgives efter sam-
råd med forældrene og eleven. modsætter forældrene sig, at der foretages en pædagogisk-
psykologisk vurdering, kan der kun afgives indstilling herom, hvis skolens leder anser det for
absolut påkrævet, at der foretages en vurdering af elevens behov for specialundervisning.
stk. 5. pædagogisk-psykologisk rådgivningskontor vurderer, om eleven har behov for spe-
cialundervisning eller anden specialpædagogisk bistand. er dette tilfældet, fremsætter pæda-
gogisk-psykologisk rådgivningskontor et forslag til den nærmere ordning af den specialpæda-
gogiske bistand. forslaget fremsendes til skolens leder. hvis pædagogisk-psykologisk rådgiv-
ningskontor ikke finder, at eleven har behov for specialundervisning eller anden specialpæda-
gogisk bistand, orienteres skolelederen herom. pædagogisk-psykologisk rådgivningskontor
kan, eventuelt efter aftale med skolelederen, samtidig drøfte elevens situation med de lærere
eller andre, der har afgivet indstilling, og i den forbindelse stille forslag om, hvilke foranstalt-
ninger der må anses for hensigtsmæssige.
stk. 6. hvis pædagogisk-psykologisk rådgivningskontor skønner, at der er behov herfor, ud-
arbejdes en rapport vedrørende den pædagogisk-psykologiske vurdering. der skal dog altid
udarbejdes en rapport, hvis forældrene ønsker det. forældrene skal orienteres om rapportens
indhold.
stk. 7. den pædagogisk-psykologiske vurdering skal efter samråd med forældrene suppleres
med udtalelser fra andre sagkyndige i fornødent omfang.
stk. 8. forslag efter stk. 5 afgives efter samråd med forældrene og eleven. kan der ikke opnås
enighed med forældrene, skal det pædagogisk-psykologiske rådgivningskontor redegøre her-
for over for skolens leder samt udtale sig om, hvorvidt den foreslåede specialundervisning
eller anden specialpædagogiske bistand vurderes at være absolut påkrævet.
stk. 9. beslutning om at iværksætte specialundervisning eller anden specialpædagogisk bi-
stand efter folkeskolelovens § 19, stk. 1, træffes af skolens leder. foreligger der ikke tilslut-
ning fra forældrene, kan der kun iværksættes specialundervisning, såfremt skolens leder fin-
der, at specialundervisning er absolut påkrævet af hensyn til elevens udvikling. der skal des-
uden lægges betydelig vægt på forældrenes ønsker med hensyn til den nærmere tilrettelæg-
gelse af specialundervisningen.
stk. 10. forældrene skal snarest underrettes om alle indstillinger og beslutninger om iværk-
sættelse af specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand.
…
§ 6. pædagogisk-psykologisk rådgivningskontor følger udviklingen hos elever, der er henvist
til specialundervisning, og tager mindst 1 gang om året stilling til, om specialundervisningen
bør fortsætte, ændres eller ophøre…
…
                                                - 10 -
§ 14.
…
stk. 3. pædagogisk-psykologiske rapporter m.v. tilintetgøres ved vedkommende pædagogisk-
psykologisk rådgivningskontors foranstaltning, når de ikke længere har praktisk betydning, og
senest når eleven efter undervisningspligtens ophør udskrives af folkeskolen. hvis eleven
eller forældrene ønsker det, opbevares rapporten dog, indtil der er forløbet 10 år efter, at ele-
ven er udskrevet af folkeskolen.
…
§ 16. specialundervisningen varetages af lærere, der gennem særlig uddannelse, praktisk erfa-
ring eller på anden måde har tilegnet sig de fornødne forudsætninger...”
højesterets begrundelse og resultat
i slutningen af 2. klasse blev c indstillet til pædagogisk-psykologisk rådgivning (ppr), og det
blev i begyndelsen af 3. klasse med bistand fra ppr konstateret, at c havde meget store læse-
problemer og havde brug for specialundervisning. herefter modtog c løbende specialunder-
visning på d skole til og med 7. klasse og på e skole i 8. klasse. der blev hvert år holdt sta-
tusmøder med ppr om tilbudene til c, og i begyndelsen af 4. klasse blev hans mor, a, orien-
teret om muligheden for undervisning på en skole i viborg i en specialklasse for normalt be-
gavede børn med svære læseproblemer.
det fremgår af de sagkyndiges udtalelser, at specialundervisningen i perioder blev varetaget
af lærere uden tilstrækkelige faglige forudsætninger for kvalificeret specialundervisning, og at
c på e skole alene modtog kompenserende specialundervisning. det fremgår endvidere, at
der ikke i det forelagte materiale er tegn på, at der blev gennemført en egentlig udredning af
c’ læse- og stavevanskeligheder, hvilket efter de sagkyndiges opfattelse kan have forringet
grundlaget for en kvalificeret specialundervisning.
af de grunde, der er anført af landsrettens mindretal, finder højesteret imidlertid, at der ikke
er grundlag for at fastslå, at den specialundervisning, c modtog fra d og e skole, samlet set
med hensyn til omfang og indhold ikke levede op til kravene i folkeskoleloven og bekendtgø-
relsen om specialundervisning. der er derfor ikke grundlag for at pålægge kommunen erstat-
ningsansvar.
viborg kommunes påstande om frifindelse, henholdsvis stadfæstelse tages herefter til følge.
                                             - 11 -
højesteret finder, at viborg kommune i begge sager bør tilkendes sagsomkostninger for
begge retter. da begge sager er omfattet af den samme retshjælpsforsikring, og da der er fri
proces i begge sager, fastsættes der et samlet sagsomkostningsbeløb. beløbet fastsættes til
226.777 kr., som dækker advokatudgift med 200.000 kr., retsafgift med 2.790 kr. og udlæg
med 23.987 kr.
                                     thi kendes for ret:
viborg kommune frifindes for den påstand, der er nedlagt af a og b.
i forholdet mellem viborg kommune og c stadfæstes landsrettens dom.
i sagsomkostninger for begge retter skal a, b og c (deres retshjælpsforsikring), subsidiært
statskassen, betale 226.777 kr. til viborg kommune.
det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse og forrentes efter rentelovens § 8 a.
