dom
afsagt den 28. maj 2014 i sag nr. bs 45c-5716/2012:
banedanmark
amerika plads 15
2100 københavn ø
mod
hofor spildevand hvidovre a/s
ørestads boulevard 35
2300 københavn s
og
hvidovre kommune
hvidovrevej 278
2650 hvidovre
sagens baggrund og parternes påstande
denne sag, der er anlagt den 18. december 2012, vedrører gyldigheden af en servitut, tinglyst
den 21. juni 2011 på matr. nr. 105 hvidovre by, hvidovre, vedrørende et regnvandsbassin på
matriklen, der er ejet af hvidovre kommune, mens bassinet ejes af hvidovre spildevand a/s.
sagen er behandlet under medvirken af tre dommere.
banedanmark har nedlagt følgende påstande:
principalt: hofor spildevand hvidovre a/s og hvidovre kommune skal anerkende, at ser-
vitut tinglyst den 21. juni 2011 på matr. nr. 105 hvidovre by, hvidovre, er ugyldig.
subsidiært: hofor spildevand hvidovre a/s skal anerkende, at servitut tinglyst den 21. juni
2011 på matr. nr. 105 hvidovre by, hvidovre, ikke kan gøres gældende over for banedan-
mark.
mest subsidiært: hvidovre kommune skal anerkende, at kommunen skal holde banedanmark
skadesløs for erhvert tab, som banedanmark må betale til hofor spildevand hvidovre a/s
som følge af servitut tinglyst den 21. juni 2011 på matr. nr. 105 hvidovre by, hvidovre.
hofor spildevand hvidovre a/s og hvidovre kommune har påstået frifindelse.
oplysningerne i sagen
i forbindelse med planlægningen af en udvidelse af jernbaneforbindelsen mellem københavn
til ringsted iværksatte trafikstyrelsen i forbindelse med trafikforliget i 2003 en strategiana-
lyse af fremtidige kapacitetsforbedringer på jernbanestrækningen, der kunne klarlægge de
mulige løsninger. denne analyse blev udgivet i oktober 2005 af rapporten fremgår det, at der
er analyseret 4 forskellige løsninger for at udvide kapaciteten på strækningen, herunder den
såkaldte nybygningsløsning, hvorefter to nye spor fra københavn til ringsted etableres over
køge.
nybygningsforslagets linjeføring forbi allingvej og holbækmotorvejen beskrives i rapportens
side 37-39 således:
                                               - 2 -
        ”…
        der etableres en ny to-sporet jernbane gennem vigerslev og hvidovre (gammel køge
        landevej til avedøre havnevej). fra vigerslev føres den nye bane i en venstredrejende
        kurve, der tillader 120 km/t. sporene løber på en lav dæmning over frugtmarkedet,
        over retortvej og kulbanevej og videre i den ubebyggede korridor nordvest for kul-
        banevej. vejadgang fra vigerslev allé til frugtmarkedet og retortvej opretholdes ved
        at føre retortvej gennem en ny viadukt under banen.
        fra kulbanevej og helt frem til ringsted udstyres banen til en hastighed på 200 km/t.
        banen forløber over vigerslevvej, som sænkes ca.1 m. linieføringen fortsætter heref-
        ter i et faldende forløb ned over vigerslevparken, hvor harrestrup å krydses. gennem
        en højredrejende kurve føres banen ud langs holbækmotorvejens nordside. banen
        krydser undervejs hvidovrevej, der må hæves ca. 1 m. for at skaffe plads til banen
        langs holbækmotorvejen forlægges vigerslev allé og den østlige del af allingvej mod
        nord. det kræver, at en række beboelsesejendomme på vigerslev allé og allingvej
        eksproprieres.
        i stedet for at placere banen langs holbækmotorvejen er der undersøgt en indsnæv-
        ring af motorvejen til to kørespor og et nødspor i hver retning .undersøgelserne be-
        grundes med, at selve motorvejen ikke er den trafikale flaskehals i området, og at mo-
        torvejen alligevel er indsnævret i retning mod folehaven, øst for hvidovrevejs skæring.
        herved skabes der plads til banen på motorvejens nordlige side. på nordsiden vil det
        så kun være nødvendigt at afkorte to boligblokke med i alt 6-9 lejligheser for at kunne
        opretholde vigerslev allé.
        nedrivning af 42 lejligheder på allingvej og en større jordflytning vil da kunne und-
        gås, og der vil kunne spares ca. 140 mio. kr. på anlægsbudgettet. vejdirektoratet vur-
        derer imidlertid, at en sådan løsning ikke er hensigtsmæssig under henvisning til at
        motorvejen i fremtiden ikke vil kunne udvides uden voldsomme omkostninger”
hvidovre kommune har haft rapporten til høring og har blandt andet fremhævet nogle støjpå-
virkninger, som baneførelsen ville medføre. hvidovre kommune fandt det endvidere uaccep-
tabelt at 42 lejligheder skulle eksproprieres.
i marts 2007 vedtog folketinget en ny projekteringslov, jf. lov nr. 244 af 21. marts 2007
(projekteringsloven fra 2007).
de kommunale forsyningsvirksomheder hvidovre kloakforsyning og hvidovre vandforsy-
ning blev i 2007 udskilt og overdraget fra kommunen til en koncern under moderselskabet
hvidovre forsyning a/s, der ejede såvel hvidovre vand a/s og hvidovre spildevand a/s.
selskaberne blev etableret på stiftende generalforsamling den 1. december 2007 med regn-
skabsmæssig virkning fra den 1. januar 2007. hvidovre forsyning a/s var 100 % ejet af
hvidovre kommune. regnvandsbassinet og tilhørende ledninger var herefter ejet af hvidovre
spildevand a/s.
årsrapport 2007 for hvidovre spildevand a/s er fremlagt i sagen. parterne er enige om, at
koncernforholdene var uændrede, da servitutten (bilag a) blev udarbejdet og tinglyst i 2011.
af årsberetningen fremgåer endvidere at kloaksystemet består af
        ”
   • ca. 280 km kloakledninger og kanaler
   • ca 15.000 stik svarende til ca. 90 km offentlige stikledninger
   • 18 pumpestationer
   • 46 overløbsbygværker
   • 29 bassiner
        ”
                                                - 3 -
trafikstyrelsen fik udarbejdet et fagnotat over arealbehov ved nybygningsløsningen. i nota-
tet er det bl.a. på anført
        ”…
        fra st. 1002+500 til 1003+180 anlægges banen mellem motorvejen og allingvej på et
        kommunalt ejet areal.
        det kommunale regnvandsbassin mellem motorvejen og allingvej nedlægges. der
        etableres erstatningsbassin i allingvej.
        …”
projektet blev sendt i høring og der blev udarbejdet en vvm rapport
hvidovre kommune var på dette tidspunkt opmærksom på projektets påvirkning af lednings-
forhold. det fremgår af kommunens høringsbrev af 28. november 2008 (bilag 9).
på teknikermøde mellem trafikstyrelsen og hvidovre kommune den 26. marts 2009, jf. mø-
dereferat, blev følgende oplyst:
        “…
        det er nødvendigt at finde erstatning for det eksisterende regnvandsbassin i arealet
        mellem motorvejen og allingvej, da linjeføringen løber lige igennem bassinet. om-
        lægningen vil ske til rørbassiner i allingvej, så tæt på det eksisterende bassin som mu-
        ligt
        ...”
i september 2009 blev den endelige miljøredegørelse udgivet af trafikstyrelsen. der var ikke
ændringer i forhold til høringsversionen af relevans i forhold til nærværende sag.
hvidovre kommune udarbejdede notat af 14. oktober 2009 om minimering af generne ved
etablering af københavn - ringstedbanen gennem hvidovre kommune. notatet er indgået til
trafikudvalget.
den politiske aftale blev formelt effektueret med lov nr. 527 af 26. maj 2010 om anlæg af en
jernbanestrækning københavn-ringsted over køge.
ved skrivelse 29. marts 2011 modtog hvidovre forsyning a/s en udtalelse fra landinspektør-
firmaet le34 a/s. af udtalelsen fremgår følgende:
        ”…
        vedrørende fastlæggelse af erstatning.
        matr. nr. 105 hvidovre by, hvidovre
        baggrund
        le34 er af hvidovre forsyning a/s blevet anmodet om at beregne den økonomiske
        kompensation der skal udbetales til ejeren af matr. nr. 105 hvidovre by, hvidovre ved
        tinglysning af deklaration til sikring af eksisterende regnvandsbassin
                                              - 4 -
       beregningen foretages med udgangspunkt i almindelige erstatningsprasis ved ekspro-
       priation
       …
       areal, der pålægges servitut om regnvandsbassin:1200m².
       opsummering: ejendommen matr.nr. 105 hvidovre by, hvidovre er en meget smal
       ejendom (ca. 740 m x 12,85 m) beliggende mellem allingvej og holbækmotorvejen
       ejendommen er i kommuneplanen udlagt til offentlige formål, og en stor del at ejen-
       dommen er beliggende i byggelinjearealet for holbæk motorvejen
       erstatning:
       når en servitut pålægges ved ekspropriation, skal der betales erstatning for den forin-
       gelse, der herved sker af ejendommens værdi. forårsager servitutpålægget intet tab, er
       der intet krav på erstatning. det skal på den baggrund i hver enkelt sag konkret vurde-
       res, hvilken betydning servitutten har for anvendelsen af ejendomme og derved for
       ejendommens handelsværdi.
       umiddelbart vurderes tinglysning al en servitut om regnvandsbassin på matr. nr. 105
       hvidovre by, hvidovre ikke at have indflydelse på ejendommens handelsværdi, idet
       anvendelsesmulighederne for ejendommen anses for at være meget begrænsede
       i forbindelse med statsekspropriationer har der i de senere år været praksis for at betale
       en erstatning på kr. 25,- kr/m2 ved servitutpålæg (rørledning m.m.), der ikke hindrer
       fremtidig bebyggelse/anvendelse.
       der foreslås derfor betalt en kompensation på i alt. kr. 25,- kr. /m2 x 1.200 m² =
       30.000.- kr.
       …”
den 21. juni 2011 blev servitut af 30. maj 2011 tinglyst på ejendommen, matr.nr. 105 hvid-
ovre by, hvidovre, med hvidovre spildevand a/s som påtaleberettiget
af servitutten fremgår bl.a. følgende:
       ”…
       dok. om etablering og bevaring af regnvandsbassin
       undertegnede ejer(herefter
       hvidovre spildevand a/s eller hvem hvidovre spildevand a/s måtte overdrage ret-
       tigheden til (herefter samlet betegnet
       selskabet skal til enhver tid gives uhindret adgang til eftersyn, driftsarbejde samt om-
       lægning i samme tracé/sanering, reparation og vedligeholdelse af bassinet (herefter
       på et 3 meter bredt bælte på hver side af bassinanlæggets yderside samt på et bælte på
       1,5 meter på hver side af de tilhørende ledningers midterlinie kan ingen uden forud
       indhentet skriftlig tilladelse
       fra selskabet:
       - bygge, eller etablere nogen form for anlæg,
                                               - 5 -
        - foretage beplantning af træer eller buske, som kan forårsage skade på bassinet eller
        være til binder for selskabets arbejder med bassinet, eller
        - overhovedet iværksætte noget, der kan forårsage skade på bassinet eller være til hin-
        der for selskabets arbejder med bassinet.
        ejeren må til enhver tid tåle de ulemper, der kan være forbundet med eventuelle frem-
        tidige arbejder med bassinet.
        hvis selskabet forvolder skade på ejendommen i forbindelse med arbejder med bas-
        sinet, er [forsyningsselskabet] erstatningsansvarlige efter dansk rets almindelige reg-
        ler. erstatning for eventuel forvoldt skade fastsættes i mangel af almindelig overens-
        komst ved de almindelige domstole.
        ved eventuel skade forvoldt af ejeren på bassinet, er ejeren erstatningspligtig for et-
        hvert tab selskabet måtte blive påført i denne sammenhæng.
        selskabet er påtaleberettiget i forhold til denne deklaration. med hensyn til allerede
        påhvilende pantehæftelser, servitutter og byrder henvises til ejendommens blad i ting-
        bogen.
        selskabet har betalt kr. 30.000 til ejeren, som erstatning for, at gæsteprincippet ikke
        gælder for bassinet.
        …”
banedanmark og hvidovre forsyning a/s og hvidovre kommune har ikke kunnet blive
enige om udgiftfordelingen ved omlægningen af regnvandsbassinet i forbindelse med jernba-
neanlægget og sagen blev herefter anlagt.
fra 1 juli 2012 indtrådte hvidovre spildevand a/s som en del af hofor, der er en fusion af
københavns energi og vandselskaberne i 7 hovedstadskommuner herunder hvidovre kom-
mune.
hvidovre spildevand er videreført som et selvstændigt selskab under navnet hofor spilde-
vand hvidovre, men med hvidovre spildevand a/s som binavn. hvidovre spildevand a/s
ejer forsat det omhandlede regnvandsbassin og er påtaleberettiget.
forklaringer
der er afgivet forklaring af jesper sejl, carsten friis clemmesen, lars thiesson, bjørn niel-
sen, gert stephan nelth og søren birch.
jesper sejl har forklaret blandt andet, at han siden 1996 har været ansat i banestyrelsen, og fra
2006 var han ansat i trafikstyrelsen som kommunikationsansvarlig for blandt andet udvidel-
sen af jernbanen mellem københavn og ringsted. i 2008 blev han tillige ansvarlig for udar-
bejdelsen af miljøredegørelsen i forbindelse med udvidelsen af jernbanen. i projekteringslo-
ven fra 2007 blev der opereret med to løsninger, en 5. sporsløsning og en nybygningsløsning.
i oktober 2009 blev nybygningsløsningen besluttet. lovforslaget blev i slutningen af 2009
sendt i høring hos blandt andre de berørte kommuner. dansk ledningsejerforum sendte et
høringsnotat, hvori man bad om, at staten påtog sig nogle af udgifterne ved flytning af lednin-
ger m.v. det blev indarbejdet i lovforslaget. der stod flere passager i forarbejderne til loven
om, at gæste- og skadevolderprincippet skulle anvendes. han var ikke med til et teknikmøde
med hvidovre kommune, der blev afholdt i efteråret 2010, men han ved, at gæsteprincippet
                                               - 6 -
blev drøftet på et overordnet plan. i slutningen af januar 2011 fik kommunerne tilsendt et
komplet tegningsmateriale over linjeføringen.
carsten friis clemmesen har forklaret blandt andet, at han var ansat som ingeniør i cowi, der
var rådgiver for banedanmark i forbindelse med udvidelsen af ringstedbanen. hans arbejde
bestod fra slutningen af 2009 af blandt andet i at udarbejde en oversigt over alle ledninger på
de berørte matrikelnumre og undersøge servitutterne på disse arealer. der skulle indgås aftaler
med ledningsejerne. der blev afholdt et teknikmøde med hvidovre kommune i december
2010 om omlægning af ledningerne, og her drøftede man primært de tekniske forhold. i rela-
tion til udgifterne var det banedanmarks udgangspunkt, at hvis gæsteprincippet ikke var fra-
veget, så skulle ledningsejeren betale for omlægningen. det fremgår af et mødereferat fra et
møde afholdt den 8. december 2010, at arne hollnagel fra hvidovre kommune påstod, at han
havde hørt, at banedanmark ville afholde udgifterne til flytninger af ledninger m.v.
i begyndelsen af 2011 blev der afholdt et teknikmøde med hvidovre kommune, hvor arne
hollnagel anførte, at kommunen ikke var tilfreds med, at det var gæsteprincippet, der skulle
gælde. i øvrigt fyldte dette emne meget lidt på teknikmøderne. hvidovre kommune ville ikke
betale for flytning af regnvandsbassinet og henviste til en deklaration. banedanmark havde
ikke fundet deklarationen ved gennemgang af arealerne, og banedanmark blev først præsente-
ret for deklarationen i andet kvartal af 2011. efterfølgende dukkede der 5-10 lignende dekla-
rationer op i andre kommuner, og disse deklarationer var også blevet tinglyst efter, at bane-
danmark havde påbegyndt projektet. i de sager, hvor banedanmark ikke kunne blive enige
med kommunerne om betaling af udgifterne, blev der indgået refusionsaftaler, hvoraf det
fremgår blandt andet, at man ikke er enige om, hvem der skal afholde udgifterne.
lars thiesson har forklaret blandt andet, at han er ingeniør og nu er ansat som teknologichef i
hofor spildevand hvidovre a/s. før fusionen den 1. juli 2012 var han direktør i hvidovre
forsyning a/s, og før udskillelsen af vandforsyningen i særskilt aktieselskab i 2007, var han
leder af hvidovre vandforsyning. han var således med til udskillelsen af aktiviteten fra
kommunens regi til hvidovre forsyning a/s. der var et stort tidspres, fordi udskillelsen af
skattemæssige grunde skulle være på plads inden udgangen af 2007. notatet af 3. august 2008
om ”opgørelse over ejendomme som kommunen ejer, hvor vandforsyningen og kloakforsy-
ningen har interesser” blev udarbejdet, fordi det skulle afgøres, hvilke ejendomme det nye
selskab skulle købe. der var et hængeparti for så vidt angår spørgsmålet om sikring af de for-
skellige rettigheder på de arealer, hvorpå der var placeret ledningsanlæg, bassiner m.m. gæ-
steprincippet blev ikke drøftet. der var primært fokus på, at organisationen i det nye selskab
skulle på plads og på driften. de blev i februar 2011 opmærksomme på, at landmålergården
kunne fremfinde de ejendomme, hvorpå der ikke var tinglyst de nødvendige deklarationer.
han var af den opfattelse, at der var enighed om, at banedanmark skulle betale for flytning af
ledninger, bassiner m.m., men han har ikke deltaget i drøftelserne, og han ved ikke, hvornår
banedanmark skiftede holdning. da han fandt ud af, at banedanmark ikke ville betale for
flytning af bassinet, kontaktede hvidovre forsyning a/s advokatfirmaet horten og fik råd-
givning om, hvad hvidovre forsyning a/s skulle gøre. de fik det råd, at der skulle tinglyses
en deklaration, så bassinet ikke lå på gæsteprincippet. han vidste på det tidspunkt, at arealet
ville blive eksproprieret. han tog kontakt til hvidovre kommune og fik aftalt proceduren.
advokatfirmaet horten udarbejdede en deklaration. der blev tillige indhentet en vurdering
hos en landinspektør af, hvad hvidovre forsyning a/s skulle betale til hvidovre kommune
for, at gæsteprincippet blev fraveget til fordel for hvidovere forsyning a/s. hvidovre forsy-
ning a/s var ikke interesseret i at købe arealet, idet dette ville medføre udgifter til vedligehol-
delse af de grønne områder. deklarationen var den eneste, der blev oprettet, og så vidt han er
orienteret, er der stadig et udestående vedrørende tinglysning af andre deklarationer.
bjørn nielsen har forklaret blandt andet, at han fra 2003 til 2010 var ansat som leder af spil-
devandsafdelingen i hvidovre kommune, og ved udskillelsen i 2007 til hvidovre forsyning
                                                - 7 -
a/s blev han vicedirektør i selskabet. notatet af 3. august 2008 om ”opgørelse over ejen-
domme som kommunen ejer, hvor vandforsyningen og kloakforsyningen har interesser”
blev udarbejdet, fordi det skulle afgøres, hvilke ejendomme det nye selskab skulle købe. han
husker ikke, hvilke oplysninger han havde om det i sagen omhandlede areal. det blev drøftet,
at det var en god ide, at hvidovre forsyning a/s´rettigheder over de forskellige ejendomme
blev tinglyst, men han husker ikke konkret, hvilke rettigheder der skulle sikres. han havde
ansvaret for projektafdelingen og dermed for tinglysningen af deklarationerne, men dette ar-
bejde blev ikke prioriteret, idet det driften fyldte mere.
gert stephan nelth har forklaret blandt andet, at han fra 1. august 2006 til 31. december 2013
var direktør for hvidovre kommunes centralforvaltning og nu er kultur og arbejdsmarkedsdi-
rektør i kommunen. i forbindelse med udskillelse af vand- og kloakforsyningen i 2007 til et
særskilt selskab var det meningen, at rettigheder over arealerne over tid skulle sikres ved
tinglysning, men han husker ikke, om de drøftede specifikke sager om tinglysning. lars
thiesson gjorde på et møde i februar/marts 2011 opmærksom på, at der forestod en ekspro-
priation af nogle arealer i forbindelse med ringstedbanens udvidelse, og hvidovre forsyning
a/s ville sikre en fravigelse af gæsteprincippet. de blev enige om proceduren. økonomiud-
valget blev ekstraordinært indkaldt, og der blev truffet en beslutning. det stod klart for politi-
kerne, at konsekvensen af beslutningen ville være, at banedanmark skulle betale for flytnin-
gen af regnvandsbassinet. der var tale om et nationalt anlægsprojekt, og hensynet til borgerne
i hvidovre kommune vejede tungest for kommunen.
søren birch har forklaret blandt andet, at han nu er ansat i hofor spildevand hvidovre a/s.
den 1. august 2010 blev han ansat som projektchef i hvidovre forsyning a/s, og han skulle
samle op på den virksomhedsudskillelse, der skete i 2007. i november 2010 blev de opmærk-
somme på, at banedanmark havde skiftet mening om, hvem der skulle betale for flytning af
ledninger m.v. det blev derfor besluttet, at der skulle tinglyses en deklaration på matrikel nr.
105, og han tog kontakt til advokatfirmaet horten. i februar 2011 var de helt sikre på, at bas-
sinet skulle flyttes. advokatfirmaet horten udarbejdede deklarationen. landinspektørfirmaet
le34 blev bedt om at lave en vurdering af den erstatning, hvidovre forsyning a/s skulle
betale til hvidovre kommune for fravigelse af gæsteprincippet. han ved ikke, om vurderin-
gen på 30.000 kr. er en præcis vurdering.
parternes synspunkter
banedanmark har i påstandsdokument af 21. marts 2014 anført følgende anbringender:
..."
1. om det retlige grundlag
det kan lægges til grund - og følger umiddelbart af servituttens ordlyd - at hvidovre kom-
mune og hvidovre spildevand a/s med servitutten (bilag 1) har haft til hensigt at fravige gæ-
steprincippet i relation til regnvandsbassinet på matr. nr. 105.
gæsteprincippet, således som det er kommet til udtryk i ufr 2009.2978 h og f.eks. vejlovens
§ 106, indebærer, at en ledningsejer "som gæst" skal bekoste ledningsarbejder, der er nødven-
diggjort af arealejerens ændrede benyttelse af det areal, hvor ledningen er anbragt.
banedanmark indtræder som eksproprierende erhverver af matr.nr. 105 i kommunens rettig-
heder og forpligtelser vedrørende ejendommen. servituttens ordlyd indebærer som udgangs-
punkt, at regnvandsbassinet ikke ligger på gæstevilkår. som ny grundejer skal staten dog ikke
respektere servitutten, når den er materielt ugyldig. selv om gæsteprincippet i dets karakter er
deklaratorisk, ændrer dette ikke ved, at en aftalt fravigelse i form af en ledningsservitut kan
være i strid med andre regler, der indebærer servituttens ugyldighed.
                                                - 8 -
servitutten er stiftet ved aftale mellem hvidovre kommune og hvidovre spildevand a/s, og
dens gyldighed må bedømmes efter aftaleretlige regler og principper.
offentlige myndigheder, herunder kommuner, kan indgå aftaler om rent formueretlige for-
hold, herunder servitutter på fast ejendom, men vil i højere grad end private parter være un-
derlagt (præceptiv) offentligretlig regulering, der begrænser adgangen til aftaleindgåelse.
det er almindeligt antaget, at en aftale kan være civilretlig ugyldig, hvis den indgås i strid
med offentligretlig regulering, jf. herved danske lov 5-1-2. det gøres herunder gældende, at
en aftale, der er i strid med kommunalfuldmagtsreglerne, og som indgås af en privat part i ond
tro og en kommune, kan erklæres ugyldig.
kommunestyrelseslovens § 50a, stk. 1, og det tilknyttede klarhedskriterium finder ikke an-
vendelse ved domstolsprøvelse af, om en af kommunen indgået formueretlig aftale er ugyldig
som følge af overtrædelse af kommunalfuldmagten eller andre offentligretlige regler.
ifølge kommunalfuldmagtens regler må en kommune ikke yde individuel økonomisk støtte til
erhvervsvirksomheder, hvad enten dette sker ved direkte tilskud eller i form af aftaler med
virksomheden af den ene eller anden art, medmindre der herved varetages en lovlig kommu-
nal interesse. kommunerne må - uanset en mulig kommunal interesse - ikke yde anlægsstøtte
eller driftsstøtte til kommunalt ejede selskaber, der varetager opgaver, som kommunen ikke
selv kan varetage. med virkning fra den 1. januar 2010 kunne hvidovre kommune ikke selv
varetage spildevandsforsyningen, men kun eje aktieselskaber, der udførte denne opgave, jf. §
15, stk. 1, i lov nr. 469 af 12. juni 2009 (vandsektorloven).
det følger forudsætningsvis af vandsektorlovens § 33, at forsyningsselskabet alene må er-
hverve rettigheder over kommunens ejendomme på markedsmæssige vilkår. efter sin ordlyd
dækker vandsektorlovens § 33 ikke andre dispositioner over fast ejendom end salg. bestem-
melsen et imidlertid et udtryk for vandsektorlovens gennemgående formål med selskabsud-
skillelsen, hvorefter der ikke længere må ske overførsel af værdier mellem det skattefinansie-
rede område og den takstfinansierede drift af vand- og spildevandsforsyningen. når en kom-
mune råder over kommunale aktiver til fordel for forsyningsselskabet, skal dette således
ifølge vandsektorloven, herunder lovens § 33, ske på markedsøkonomiske vilkår.
2. servitutten er ugyldig (den principale påstand)
hvidovre kommune pålagde med servitutten (bilag 1) såvel en rådighedsbegrænsning som en
betydelig økonomisk byrde på matr.nr. 105, da servitutten indebar, at grundejeren måtte be-
tale for ledningsomlægninger.
det kan lægges til grund som uomtvistet, at hvidovre kommune og hvidovre spildevand
a/s, da servitutten blev stiftet, vidste, at matr.nr. 105 ville blive eksproprieret af staten, at
regnvandsbassinet skulle omlægges som følge af jernbaneanlægget, og at udgiften ved at
flytte regnvandsbassinet ville udgøre minimum 1.000.000 kr.
det må på den baggrund også lægges til grund, at hvidovre kommune og hvidovre spilde-
vand a/s med servitutten havde til hensigt at overvælte omlægningsudgiften på staten. spil-
devandsselskabet opnåede herved en økonomisk fordel svarende til omlægningsudgiften på
mindst kr. 1.000.000, hvilket selskabet ifølge servitutten kun betalte kr. 30.000 for.
                                                 - 9 -
det gøres på den baggrund gældende, servitutten reelt indebar en betydelig økonomisk støtte
til hvidovre spildevand a/s.
aftalen strider dermed mod kommunalfuldmagtsreglernes almindelige forbud mod individuel
støtte, idet der ikke kan anføres en berettiget kommunal interesse i at prisgive statens interes-
ser til fordel for et kommunalt ejet selskab. hertil kommer, at servitutten er i strid med det
undtagelsesfrie forbud mod drifts- og anlægsstøtte til selskaber ejet af kommunen, når kom-
munen ikke må varetage de opgaver, som selskabet varetager. da servitutten i øvrigt ikke er
pålagt ejendommen på markedsøkonomiske vilkår er den tillige i strid med vandsektorlovens
tværgående princip om, at kommunal råden over aktiver til fordel for et forsyningsselskab
omfattet af loven skal ske på markedsøkonomiske vilkår.
spildevandsselskabet var i ond tro om de forhold, som indebar, at aftalen vedrørende servi-
tutten strider mod offentligretlige regler.
på den baggrund gøres det gældende, at servitutten er ugyldig, jf. danske lov 5-1-2 og afta-
lelovens § 33.
3. servitutten er ikke bindende for banedanmark (den subsidiære påstand)
til støtte for den subsidiære påstand gøres det gældende, at det under de ovennævnte om-
stændigheder vil være urimeligt eller i strid med redelig handlemåde at gøre servitutten gæl-
dende over for staten som senere grundejer.
kommunen og dets 100 % ejede spildevandsselskab har indgået servitutaftalen med det ene
formål at flytte en udgift fra selskabet til staten på et tidspunkt, hvor det stod klart, at udgiften
efter de gældende regler skulle afholdes af selskabet, og at aftalen ikke indebar nogen risiko
for kommunen, fordi grunden snarligt ville blive overtaget af staten ved ekspropriationen.
dispositionen havde således mere karakter af omgåelse eller misbrug af kommunens status
som grundejer, end en saglig udøvelse af rådigheden over ejendommen.
banedanmark kan påberåbe sig aftalelovens § 36 i forhold til servitutten, idet banedanmark
som ny grundejer ved ekspropriation er indtrådt i servitutforpligtelserne.
4. hvidovre kommune er erstatningsansvarlig (den mest subsidiære påstand)
til støtte for den mest subsidiære påstand gøres det gældende, at hvidovre kommune har
pådraget sig et erstatningsansvar i forhold til banedanmark som anlægsmyndighed ved at
stifte den omhandlede servitut under de ovennævnte omstændigheder. derfor skal kommunen
holde banedanmark skadesløs for ethvert beløb, som banedanmark kommer til at betale som
følge af servitutten.
5. supplerende bemærkninger til de sagsøgtes hovedanbringender
banedanmark bestrider, at hvidovre kommune under drøftelser med staten om jernbanens
linjeføring skulle have haft en positiv forudsætning eller antagelse om, at omkostninger til
flytning af ledningsanlæg skulle bekostes af staten. der er ikke i sagens objektive beviser
støtte for denne påstand, endsige at staten skulle have forholdt sig til betalingsspørgsmålet.
det fremgår tværtimod af de fremlagte bilag, at kommunens fokus ved drøftelsen om linjefø-
ring og anlægsløsning var på støj og andre miljøgener fra det kommende anlæg (bilag 5, 9 og
11).
                                                - 10 -
det er i øvrigt ikke afgørende for sagen, hvorledes retsstillingen var før selskabsudskillelsen i
2007 eller, hvis en af de sagsøgte havde været ejer af både grund og regnvandsbassin på eks-
propriationstidspunktet. disse spørgsmål er hypotetiske og irrelevante, da kommunen netop
overdrog regnvandsbassinet til spildevandsselskabet i 2007.
der opstod en ny situation ved overdragelsen af ledningsanlægget, hvorefter ejer af grund og
regnvandsbassin ikke længere var den samme. da kommunen og spildevandsselskabet ikke
aftalte, hvilken part, der skulle betale for ledningsarbejder ved eventuel ændret anvendelse af
arealet, gælder gæsteprincippet som udfyldende regel.
det kan i den forbindelse lægges til grund, at kommunen og forsyningsselskabet ikke i for-
bindelse med overdragelsen aftalte skriftlige vilkår for beliggenhed på kommunal ejendom af
spildevandsanlæg, der fremover skulle ejes af selskabet. det bemærkes herved, at parterne
kunne have fraveget gæsteprincippet i aftalen, men det skete ikke.
der foreligger således ingen objektive beviser for postulatet om, at servitutten blot var en
formalisering af en allerede gældende uskreven aftale. anbringendet om, at de sagsøgte ved
overdragelsen var enige om en uskreven forudsætning om ledningernes retsstilling i forhold
til gæsteprincippet, som man blot var "forsinket" med at formalisere i udtrykkelige og tingly-
ste ledningsdeklarationer, må betegnes som en ren efterrationalisering.
det er ikke med bilag f, jf. svaret på banedanmarks opfordring 2, godtgjort, at hvidovre
kommune og hvidovre spildevand a/s havde et grundlag for at anse servitutaftalen som en
transaktion på normale markedsmæssige vilkår. det bestrides under alle omstændigheder, at
man reelt har opfattet det som en transaktion på normale markedsmæssige vilkår.
det bestrides, at hvidovre kommune havde lovhjemmel til at indgå en aftale med hvidovre
spildevand a/s, der pålægger staten at betale for udgiften til at flytte regnvandsbassinet. ser-
vitutten kunne angiveligt af kommunen anses for økonomisk forsvarlig for kommunekassen,
idet den økonomiske byrde, som ejendommen blev pålagt, kun kunne realiseres af staten. men
selv hvis kommunens påfaldende opfattelse af begrebet økonomisk forsvarlighed lægges til
grund, ændrer det ikke ved, at hvidovre spildevand a/s blev tilført en økonomisk fordel, der
kan sidestilles med en ulovlig støtte.
...".
hofor hvidovre spildevand a/s og hvidovre kommune har i påstandsdokument af 21.
marts 2014 anført følgende:
..."
1. indledende bemærkninger og overordnede anbringender
til støtte for frifindelsespåstanden henvises der til det anførte i svar-
skriftet og duplikken, hvilket overordnet kan sammenfattes som anført
i det følgende.
den i sagen omhandlede servitut, bilag 1, blev oprettet af hvidovre kommune den 30. maj
2011 og herefter tinglyst på kommunens ejendom matr. nr. 105, hvidovre by, hvidovre, den
21. juni 2011 med hvidovre spildevand a/s som påtaleberettiget.
                                                - 11 -
servitutten om hvidovre spildevand a/s’ ret til etablering og bevaring af et regnvandsbassin
bestemmer udtrykkeligt, at gæsteprincippet ikke skal gælde for bassinet. herfor betalte hvid-
ovre spildevand a/s en kompensation på 30.000 kr.
ved ekspropriation af matr. nr. 105, hvidovre by, hvidovre, indtræder banedanmark i hvid-
ovre kommunes rettigheder og forpligtelser, jf. u 2009.2978 h. banedanmark må derfor i
overensstemmelse med servituttens ordlyd anerkende, at regnvandsbassinet ikke er omfattet
af den udfyldende regel om gæsteprincippet. banedanmark må i konsekvens heraf bekoste de
arbejder, der nødvendiggøres af, at banedanmark ønsker en ændret benyttelse af det areal,
hvor regnvandsbassinet ligger.
banedanmark gør i denne sag gældende, at dette udgangspunkt skal fraviges med henvisning
til, at servitutten er ugyldig, subsidiært, at den ikke kan påberåbes af den påtaleberettigede.
heroverfor nedlægger de sagsøgte påstand om frifindelse.
de sagsøgte gør til støtte herfor overordnet gældende, at det ved udskillelsen af hvidovre
spildevand a/s fra hvidovre kommune var forudsat, at spildevandsforsyningens hidtidige
rettigheder over anlæg mv. skulle sikres ved tinglysning af deklarationer. regnvandsbassinet
var ikke forud for udskillelsen omfattet af gæsteprincippet, og tinglysning af servitutten om
fravigelse af gæsteprincippet var således udtryk for en sikring af hvidovre spildevand a/s’
hidtidige rettigheder for dette regnvandsbassin.
selv om det måtte blive lagt til grund, at matr. nr. 105 ved stiftelse af servitutten blev pålagt
yderligere rådighedsindskrænkninger, er der i øvrigt ikke grundlag for at tilsidesætte aftalen
som civilretligt ugyldig. der henvises herved til, at oprettelse af servitutten ikke var i strid
med kommunalfuldmagtens regler eller andre offentligretlige forskrifter, og selv om det måtte
blive lagt til grund, at sådanne forskrifter blev overtrådt ved servituttens oprettelse, gøres det
gældende, at dette ikke kan føre til, at servitutten herved tilsidesættes som civilretlig ugyldig.
hverken aftalelovens § 36 eller andre forhold kan føre til, at hvidovre spildevand a/s i egen-
skab af påtaleberettiget ikke skulle kunne påberåbe sig servitutten.
i forhold til banedanmarks mest subsidiære påstand bestrides det, at hvidovre kommune kan
pålægges et erstatningsansvar i anledning af det passerede.
2. servitutten er udtryk for en stadfæstelse af den gældende tilstand
regnvandsbassinet blev oprindeligt anlagt af hvidovre kommunes
kloakforsyning. indtil udskillelsen af spildevandsforsyningen i 2007 lå
regnvandsbassinet derfor ikke på gæstevilkår, da ejeren af arealet var
den samme som ejeren af bassinet. hvis ekspropriation var gennem-
ført inden udskillelsen, skulle banedanmark derfor have bekostet de
omkostninger, som var nødvendiggjort af den ændrede benyttelse af
arealet.
i forbindelse med udskillelsen af kloakforsyningen i 2007 blev forsyningens aktiver, herunder
det omhandlede regnvandsbassin, overdraget til det af kommunen ejede selskab, hvidovre
spildevand a/s, jf. bilag b. nogle kommunale ejendomme blev samtidig overdraget til sel-
skabet, jf. bilag a. af praktiske årsager, herunder arealets størrelse i forhold til bassinet, blev
matr. nr. 105 dog ikke overdraget til selskabet.
                                              - 12 -
for de anlæg, hvor ejerskabet til grund og anlæg efter udskillelsen ikke længere ville være
sammenfaldende, var det ved overdragelsen forudsat mellem parterne, at hvidovre spilde-
vand a/s skulle have de samme rettigheder som før udskillelsen, samt at dette skulle sikres
ved tinglysning af deklarationer.
for så vidt angår regnvandsbassinet på matr. nr. 105 gøres det således gældende, at parterne
ved indgåelsen af overdragelsesaftalen i 2007 forudsatte, at kloakforsyningens hidtidige ret-
tigheder skulle opretholdes efter udskillelsen, således at gæsteprincippet ikke skulle finde an-
vendelse, når der herefter ikke længere var identitet mellem grundejeren og ejeren af bassinet.
gæsteprincippet blev således fraveget for regnvandsbassinet i forbindelse med udskillelsen og
overdragelsen af kloakforsyningen til hvidovre spildevand a/s i 2007.
det ændrer ikke herpå, at dette forhold ikke fremgår udtrykkeligt af overdragelsesaftalen, bi-
lag b. der skal herved også henses til, at udskillelsesprocessen af andre årsager skete under
stort tidspres, hvorfor overdragelsesaftalen er udformet meget overordnet, samt til at aftalen er
indgået mellem interesseforbundne parter, nemlig en kommune og et af kommunen 100% ejet
selskab.
der er endvidere formodning for, at parterne netop ønskede, at det retlige grundlag for bassi-
nets placering skulle opretholdes som hidtil. under de foreliggende omstændigheder må ba-
nedanmark have bevisbyrden for, at det mellem parterne var tilsigtet, at regnvandsbassinet
efter udskillelsen skulle omfattes af gæsteprincippet, og banedanmark har ikke påvist forhold,
som underbygger eller sandsynliggør dette.
oprettelsen og tinglysningen af servitutten i maj 2011, bilag 1, havde således karakter af en
sikring af hvidovre spildevand a/s’ rettigheder i henhold til det, som var forudsat i parternes
oprindelige aftale fra 2007.
som følge heraf er der ikke grundlag for at tilsidesætte servitutten som ugyldig.
det forhold, at tinglysningen af deklarationen ikke skete i tilslutning til udskillelsen i 2007,
kan ikke tillægges betydning. som anført i svarskriftet blev arbejdet med tinglysning af ejen-
domsoverdragelser og deklarationer vedrørende de ejendomme, som var omfattet af udskillel-
sen, løbende udsat som følge af andre og mere presserende opgaver, ligesom arbejdet med
tinglysning af deklarationer på ny blev udsat i forbindelse med selskabets fusion med ho-
for.
det forhold, at parterne valgte at oprette og tinglyse den konkrete servitut i 2011, hvor linjefø-
ringen var kendt, kan ikke ændre på, at dette alene var udtryk for en stadfæstelse af parternes
oprindelige aftale. tilsvarende kan det ikke tillægges betydning, at hvidovre spildevand a/s
i denne forbindelse betalte en kompensation på 30.000 kr. sidstnævnte skal ses i lyset af den
usikkerhed, som var opstået omkring rækkevidden af gæsteprincippet bl.a. som følge af u
2009.2978 h og sagen om ”vintapperrampen”.
for så vidt angår de faktiske omstændigheder i forbindelse indgåelse af aftalen om udskillel-
sen og det efterfølgende forløb henvises der til sagsfremstillingen i svarskriftets afsnit 2 samt
til de fremlagte bilag a-f, ligesom der vil fremkomme uddybende forklaringer herom under
vidneafhøringen.
                                                - 13 -
3. der er ikke grundlag for at tilsidesætte servitutten som ugyldig
selv om det måtte blive lagt til grund, at matr. nr. 105 ved stiftelse af
servitutten i foråret 2011 blev pålagt yderligere rådighedsindskrænk-
ninger, er der ikke grundlag for at tilsidesætte servitutten som civilret-
lig ugyldig.
3.1 oprettelse af servitutten strider ikke mod kommunalfuldmagtsreg-
    lerne
det bestrides, at oprettelsen af servitutten var i strid med de regler, som følger af kommunal-
fuldmagten, herunder forbuddet mod individuel erhvervsstøtte.
kommunalretligt har oprettelse af servitutten karakter af en disposition over fast ejendom.
sådanne dispositioner kan kommunen lovligt foretage, og kommunen skal herved som ud-
gangspunkt handle på markedsvilkår.
det gøres i første række gældende, at servitutten netop blev stiftet på markedsvilkår. hvid-
ovre spildevand a/s betalte 30.000 kr. i kompensation for servituttens oprettelse, hvilket be-
løb blev fastsat på grundlag af en ekstern vurdering, jf. bilag f. hertil kommer, at der må
overlades hvidovre kommune et vidt skøn over markedsprisen i en sag som den forelig-
gende, hvor den omhandlede ydelse ikke handles på det frie marked, og hvor der som følge
heraf ikke er et sikkert sammenligningsgrundlag.
selv hvis det antages, at det betalte beløb ikke svarer til markedsværdien, kan oprettelse af
servitutten ikke sidestilles med en ulovlig støtte til selskabet. kommunalfuldmagtsreglernes
forbud mod individuel erhvervsstøtte bygger på to grundlæggende hensyn, nemlig at kommu-
nens dispositioner ikke må være konkurrenceforvridende, og at kommunen ikke må pådrage
sig usaglige udgifter, jf. fx garde og revsbech, kommunalret, 3. udgave, side 62-63.
i den konkrete sag har oprettelse af servitutten om fravigelse af gæsteprincippet ikke medført
en udgift for kommunen, og kommunen har ikke herved påtaget sig en økonomisk byrde. op-
rettelse af servitutten er endvidere efter sit indhold ikke konkurrenceforvridende. oprettelse af
servitutten kan heller ikke på andet grundlag sidestilles med en ulovlig støtte til hvidovre
spildevand a/s.
banedanmark har anført, at den ulovlige støtte består i, at kommunen med oprettelsen af ser-
vitutten ”overførte en latent økonomisk byrde på ikke under kr. 1.000.000” for hvilken hvid-
ovre spildevand a/s kun betalte kr. 30.000. dette synspunkt kan forstås således, at hvidovre
kommune efter banedanmarks opfattelse for at overholde kommunalfuldmagtsreglerne skulle
have opkrævet en kompensation svarende til differencen mellem disse beløb. en sådan argu-
mentation er ikke holdbar, og illustrerer, at påberåbelsen af reglerne om forbud mod erhvervs-
støtte ikke er relevant i denne sag. fastsættelse af for høj en pris ville i realiteten også inde-
bære, at kommunen herved udnyttede spildevandsselskabets stilling i forhold til banedanmark
og herved en maskeret udlodning fra selskabet til kommunen.
det gøres tværtimod gældende, at det er uden betydning for sagens bedømmelse, at servitut-
ten medfører en udgift for banedanmark, uanset at udgiften overstiger den betaling, som
kommunen har modtaget.
                                               - 14 -
det forhold, at servituttens oprettelse ville få udgiftsmæssige konsekvenser for banedanmark
indebærer heller ikke, at oprettelsen herved var i strid med kommunalfuldmagtsreglerne. det
følger tværtimod af det kommunalretlige lokalitetsprincip, at hvidovre kommune kun kan
gennemføre foranstaltninger, som interessemæssigt er knyttet til kommunen. der bestod såle-
des ikke en pligt for hvidovre kommune til at foretage en interesseafvejning til fordel for
banedanmark, og dermed borgerne i hele landet.
oprettelse af servitutten lå således inden for kommunalfuldmagtens grænser.
3.2 oprettelse af servitutten strider ikke mod reglerne i vandsektor-
     loven
det bestrides, at servituttens oprettelse var i strid med vandsektorlovens § 33, ligesom det
bestrides, at vandsektorloven er relevant for sagens bedømmelse.
bestemmelsen i § 33 vedrører efter sin ordlyd alene salg af fast ejendom. der er ikke i forar-
bejderne eller andetsteds fortolkningsbidrag, som kan føre til, at bestemmelsen finder anven-
delse på andet end salg.
stiftelsen af servitutten, hvorefter gæsteprincippet ikke skal gælde for selskabets regnvands-
bassin, udgør ikke en sammenblanding mellem kommunens skattefinansierede aktiver og
hvidovre spildevand a/s’ takstfinansierede aktiver. på baggrund af den opståede usikkerhed
omkring rækkevidden af gæsteprincippet, betalte hvidovre spildevand a/s en kompensation
på markedsvilkår i overensstemmelse med vandsektorlovens § 19, stk. 5.
oprettelse af servitutten er således heller ikke i strid med hensynene bag vandsektorloven.
3.3 en overtrædelse af kommunalfuldmagtsreglerne eller vandsektor-
     lovens § 33 medfører ikke i sig selv servituttens bortfald i medfør
     af dl 5-1-2
til støtte for påstanden om ugyldighed har banedanmark henvist til dl 5-1-2.
selv om det imidlertid måtte blive lagt til grund, at oprettelsen af servitutten var i strid med
offentligretlig regulering, bestrides det, at dette forhold i sig selv medfører, at servitutten også
er civilretligt ugyldig i medfør af dl 5-1-2.
dl 5-1-2 angår aftaler, som efter deres indhold er i strid med loven. gæsteprincippet er ud-
tryk for en udfyldende regel, og kan således fraviges ved aftale. indholdsmæssigt var den i
sagen omhandlede servitut derfor ikke i strid med lovgivningen.
hvis det antages, at oprettelse af servitutten er i strid med kommunalfuldmagtsreglerne eller
anden offentligretlig regulering, vedrører dette omstændigheder ved aftalens indgåelse. i
modsætning til aftalelovens kap. iii om ugyldige viljeserklæringer omfattes sådanne forhold
ikke direkte af ordlyden dl 5-1-2. det følger under alle omstændigheder af praksis, at der
ikke er nogen automatisk kobling mellem overtrædelse af en offentligretlig forskrift og civil-
retlig ugyldighed i medfør af dl 5-1-2, jf. fx lennart lynge andersen og palle bo madsen,
aftaler og mellemmænd, 6. udgave, side 239 ff.
                                                - 15 -
det gælder således generelt, at en overtrædelse af offentligretlige regler ikke i sig selv fører til
en aftales ugyldighed, medmindre denne retsvirkning følger direkte af den pågældende lov.
forekomsten af udtrykkelige lovbestemmelser om civilretlig ugyldighed som følge af over-
trædelse af offentligretlige regler bekræfter netop, at civilretlige aftaler ikke bortfalder auto-
matisk som følge af sådanne overtrædelser.
en sådan automatisk kobling findes heller ikke ved overtrædelse af vandsektorlovens eller
kommunalfuldmagtens regler. for overtrædelse af kommunalfuldmagten antages det således,
at det kommunale tilsyn ikke kan tage stilling til, om en aftale er ugyldig som følge af evt.
ulovlig støtte til erhvervsvirksomheder, men at dette spørgsmål må henhøre under domsto-
lene, jf. garde og revsbech, kommunalret, 3. udgave, side 82.
det er derfor op til domstolene at tage stilling til, om en konkret overtrædelse af en offentlig-
retlig regel skal føre til, at aftalen også skal tilsidesættes som civilretligt ugyldig.
det gøres i relation hertil gældende, at overtrædelse af en offentligretlig regel kun kan føre til
civilretlig ugyldighed, hvis der er tale om en klar overtrædelse af den offentligretlige regel, og
hvis hensynet bag den offentligretlige regel ligeledes taler til støtte for en tilsidesættelse af
den civilretlige aftale. det må endvidere være et krav, at hensynet til den anden aftalepart i
øvrigt ikke taler imod ugyldighed.
i den aktuelle sag foreligger der ikke den fornødne klarhed med hensyn til spørgsmålet om,
hvorvidt oprettelse af servitutten var i strid med kommunalfuldmagtens regler og/eller vand-
sektorlovens § 33. ved spørgsmål om overtrædelse af kommunalfuldmagtens regler følger det
af kommunestyrelseslovens § 50a, stk. 1, og tilsynsmyndighedernes fortolkning heraf, at an-
nullation af en kommunal beslutning alene kan ske, hvis klarhedskriteriet er opfyldt. noget
tilsvarende må antages at gælde ved vurdering af spørgsmålet om overtrædelse af vandsek-
torlovens regler. det gøres gældende, at dette klarhedskrav gælder så meget desto mere ved
domstolenes bedømmelse af, om en civilretlig aftale kan tilsidesættes som ugyldig. denne
betingelse er ikke opfyldt i nærværende sag, hvorved der henvises til det ovenfor anførte i
afsnit 3.1 og 3.2.
med hensyn til de offentligretlige hensyn, som ligger til grund for de omhandlede regler, har
kommunalfuldmagtens forbud mod erhvervsstøtte som anført især til formål at forhindre kon-
kurrenceforvridning og brug af kommunale midler til usaglige formål. vandsektorloven har
især til formål at sikre en adskillelse mellem de skattefinansierede myndighedsopgaver og de
brugerfinansierede driftsopgaver på vand- og spildevandsområdet. ingen af disse hensyn taler
til støtte for tilsidesættelse af den omhandlede servitut, hvorved gæsteprincippets deklaratori-
ske regel fraviges med den følge, at banedanmark i forbindelse med anlæg af ringstedbanen
selv må afholde de nødvendige omkostninger ved flytning af regnvandsbassinet.
for så vidt angår hensynet til hvidovre spildevand a/s som aftalepart bestrides det ikke, at
selskabet ved servituttens oprettelse var bekendt med, at fravigelsen af gæsteprincippet ville
medføre en meromkostning for banedanmark. det bestrides imidlertid, at hvidovre spilde-
vand a/s – såvel som hvidovre kommune - var i ond tro med hensyn til den af banedanmark
påberåbte ugyldighedsgrund, dvs. overtrædelsen af de påberåbte offentligretlige regler. også
af den grund kan oprettelsen af servitutten ikke tilsidesættes som ugyldig, jf. herved også u
2013.875 v.
                                              - 16 -
at de sagsøgte antog, at servituttens oprettelse ikke stred mod gældende regler, underbygges
også af den valgte fremgangsmåde. såfremt de sagsøgte havde været i ond tro om, at oprettel-
sen af servitutten kunne være i strid med kommunalfuldmagten eller andre offentligretlige
regler, kunne hvidovre spildevand a/s i stedet have købt matr. nr. 105 af kommunen. gæ-
steprincippet ville i givet fald ikke være relevant, da ejerskab til ejendom og bassin herefter
ville være sammenfaldende. prisen for arealet ville have været begrænset, jf. det anførte
herom i le 34’s vurdering, bilag f.
3.4 reale grunde støtter heller ikke banedanmarks påstand om ugyl-
     dighed
den nye ringstedbane forløber gennem hvidovre, men hverken hvidovre kommune eller
hvidovre spildevand a/s har nogen selvstændig interesse i dette statslige anlægsarbejde.
tværtimod vil linjeføringen medføre en række gener for de sagsøgte og for borgerne i kom-
munen.
flytningen af regnvandsbassinet er udelukkende nødvendiggjort af banedanmarks anlægsar-
bejde vedrørende dette projekt, og konsekvensen af, at gæsteprincippet er fraveget, er således,
at det også er banedanmark, som skal afholde omkostningerne herved. modsat ville en opret-
holdelse af gæsteprincippet i denne sag indebære, at den for anlæg af jernbanen nødvendige
udgift udelukkende skulle afholdes af hvidovre spildevand a/s, og dermed borgerne i hvid-
ovre kommune.
omstændighederne i forbindelse med servituttens oprettelse og gyldighed skal endvidere ses i
sammenhæng med, at hvidovre kommune og hvidovre spildevand a/s i maj 2011 alterna-
tivt kunne have aftalt, at ejendommen matr. nr. 105 skulle overdrages til selskabet, hvorved
gæsteprincippet som anført ikke ville være aktuelt.
reale grunde taler derfor heller ikke til støtte for en tilsidesættelse af servitutten som ugyldig i
medfør af dl 5-1-2.
4. hverken aftalelovens § 36 eller andre forhold kan føre til, at hvidov-
   re spildevand a/s ikke kan gøre servitutten gældende imod bane-
   danmark
banedanmark indtræder ved ekspropriationen af matr. nr. 105 i
hvidovre kommunes rettigheder og forpligtelser over ejendommen,
herunder den tinglyste servitut.
en erhverver får ikke bedre ret end overdrageren som følge af overdragelsen, jf. princippet i
gældsbrevslovens § 27. det følger heraf, at banedanmark ikke kan påberåbe sig indsigelser,
som hvidovre kommune ikke ville kunne påberåbe sig.
spørgsmålet om, hvorvidt aftalen er urimelig eller i strid med retlig handlemåde jf. aftalelo-
vens § 36, må således bedømmes på baggrund af aftalens betydning for de oprindelige parter
hvidovre kommune og hvidovre forsyning a/s. aftalens konsekvenser for banedanmark
kan dermed ikke tages i betragtning.
                                               - 17 -
det gøres endvidere gældende, at aftalelovens § 36 hverken efter sit indhold eller sit formål
kan påberåbes til støtte for tilsidesættelse af servitutten til fordel for banedanmark på bekost-
ning af den påtaleberettigede hvidovre spildevand a/s.
5. der er ikke grundlag for at pålægge hvidovre kommune erstatnings-
    ansvar
det bestrides, at hvidovre kommune ved oprettelse af servitutten har handlet ansvarspådra-
gende. der henvises herved til det anførte ovenfor under pkt. 3.
selv hvis det lægges til grund, at oprettelsen af servitutten var i strid med kommunalfuld-
magtsreglerne eller vandsektorloven, indebærer det ikke i sig selv, at hvidovre kommune
herved har handlet erstatningspådragende. der henvises herved også til de synspunkter, som
er gjort gældende til støtte for, at en overtrædelse af de offentligretlige forskrifter ikke kan
føre til servituttens ugyldighed, jf. ovenfor i afsnit 4.
der henvises herudover til, at banedanmarks ”privatøkonomiske” interesse i, at den deklara-
toriske regel om gæsteprincippet opretholdes, ikke er en beskyttet interesse efter de offentlig-
retlige regler, som efter banedanmarks opfattelse er overtrådt. der henvises herved også til fx
u 2003.1331 h og u 2010.430/2 h.
kommunalfuldmagtsreglerne har ikke til formål at beskytte en overordnet myndigheds even-
tuelle interesse i ved ekspropriation at overtage kommunens arealer uden byrder.
...".
parterne har i det væsentligste procederet i overensstemmelse hermed.
rettens begrundelse og afgørelse
ved udateret overdragelsesaftale mellem hvidovre kommune og hvidovre forsyning a/s
blev al driftsaktivitet vedrørende kommunens vand-og spildevandsforsyningsvirksomhed,
herunder det omhandlede regnvandsbassin, overdraget til moderselskabet hvidovre forsyning
a/s pr. den 1. januar 2007. hvidovre forsyning a/s ejede datterselskabet hvidovre spilde-
vand a/s. nogle kommunale ejendomme blev samtidig overdraget, men ikke matr. nr. 105
hvidovre, by, hvidovre, hvor regnvandsbassinet på 1.200 m² er placeret på et 9.510 m² stort
og efter det oplyste ubrugeligt, smalt græsareal liggende parallelt mellem holbækmotorvejen
og allingvej.
gæsteprincippet er betegnelsen for en udfyldende regel, der finder anvendelse i tilfælde, hvor
der uden vederlag er givet tilladelse til at anbringe en ledning på en ejendom. reglen indebæ-
rer, at ledningsejeren som "gæst" skal bekoste ledningsarbejder, der er nødvendiggjort af
arealejerens ændrede benyttelse af det areal, hvor ledningen er anbragt.
den 21. juni 2011 blev der på matr. 105 tinglyst en servitut, herunder med bestemmelse om,
at hvidovre spildevand a/s havde betalt hvidovre kommune 30.000 kr. som erstatning for,
at gæsteprincippet ikke længere skulle gælde for bassinet. det fremgår ikke af overdragelses-
aftalen mellem hvidovre kommune og hvidovre forsyning a/s, og det er heller ikke på an-
den måde godtgjort, at det ved aftaleindgåelsen i 2007 var forudsat, at forsyningens hidtidige
rettigheder senere skulle sikres ved tinglysning på de arealer, der ikke blev overdraget til
hvidovre forsyning a/s.
                                                - 18 -
retten har herved tillagt det betydning, at der ikke blev sikret nogen rettigheder førend den
21. juni 2011. på dette tidspunkt vidste hvidovre kommune og hvidovre spildevand a/s, at
matr. nr. 105 ville blive eksproprieret af staten, at regnvandsbassinet skulle omlægges som
følge af jernbaneanlægget, og at udgiften ved at flytte regnvandsbassinet ville udgøre mini-
mum 1 mio. kr. retten finder det derfor godtgjort, at hvidovre kommune og hvidovre spil-
devand a/s med servitutten havde til hensigt at sikre, at staten kom til at betale for omlæg-
ningen af regnvandsbassinet.
hvidovre kommune og hvidovre spildevand a/s har ikke godtgjort, at banedanmark under
projekteringsforløbet havde stillet de berørte parter i udsigt, at man ville afholde alle udgifter
til omlægning af ledninger m.m., der lå på gæsteprincippet, og at hvidovre spildevand a/s
først ved anlægsloven blev opmærksom på, at dette ikke var tilfældet.
banedanmark indtrådte den 20. marts 2013, hvor ejendommen blev eksproprieret, i kommu-
nens rettigheder og forpligtelser vedrørende matr. nr. 105, herunder servituttens fravigelse af
gæsteprincippet. gæsteprincippet er deklaratorisk, og banedanmark skal derfor respektere
servitutten, medmindre den kan tilsidesættes af de af banedanmark anførte grunde.
kommunen skal inden for rammerne af kommunalfuldmagten varetage opgaver vedrørende
kommunens område og borgere og skal ikke varetage opgaver, der alene eller i det væsentlig-
ste er af interesse for borgere uden for kommunen. efter kommunalfuldmagten må kommu-
nen- uanset en mulig kommunal interesse- ikke yde individuel støtte til kommunalt ejede sel-
skaber, der varetager opgaver, som kommunen ikke selv kan varetage. efter vandsektorlovens
§ 9, stk. 5, skal aftaler, der indgås med vandselskaber, endvidere indgås på markedsvilkår.
den omhandlede tilladelse til at lade servituttten tinglyse på kommunens areal repræsenterede
ingen værdi for kommunen, der kunne have solgt arealet for 0 kr. til hvidovre spildevand
a/s ved overdragelsen af driftsaktiviteterne i 2007. der er således ikke tilført økonomisk
støtte til hvidovre spildevand a/s fra kommunen. det er endvidere ikke godtgjort, at dispo-
sitionen har været konkurrenceforvridende. aftalen om tinglysning af servitutten findes her-
efter at ligge inden for kommunalfuldmagtens grænser, ligesom den ikke strider mod anden
offentligretlig regulering eller er i strid med almindelig ærbarhed. aftalen er derfor gyldig, jf.
danske lov 5-1-2.
aftalen mellem hvidovre kommune og hvidovre spildevand a/s har tilsigtet at genetablere
den retstilstand, der var gældende inden overdragelsen af regnvandsbassinet og tilhørende
ledninger til hvidovre spildevand a/s den 1. januar 2007 af hensyn til hvidovre kommunes
borgere. retten finder derfor ikke, at det har været urimeligt eller i strid med redelig handle-
måde at gøre servitutten gældende over for banedanmark, hvorfor servitutten hverken er
ugyldig, jf. aftalelovens § 33, eller kan tilsidesættes efter aftalelovens § 36.
hvidovre kommune har inden for kommunalfuldmagten varetaget kommunens borgeres inte-
resser. kommunen har ikke overtrådt kommunalfuldmagten og har derfor heller ikke handlet
erstatningspådragende i forhold til banedanmark.
herefter frifindes hvidovre spildevand a/s, nu hofor spildevand hvidovre a/s og hvid-
ovre kommune.
                                             - 19 -
vedrørende sagens omkostninger forholdes som nedenfor bestemt, idet retten kan oplyse, at
der er tilkendt et passende beløb til dækning af udgift til advokatbistand til hofor spilde-
vand hvidovre a/s med 40.000 kr. og hvidovre kommune med 50.000 kr. retten har ved
fastsættelsen taget hensyn til sagens værdi, forløb og udfald.
thi kendes for ret:
hofor spildevand hvidovre a/s og hvidovre kommune frifindes.
banedanmark skal inden 14 dage betale sagens omkostninger med 40.000 kr. til hofor
spildevand hvidovre a/s og 50.000 kr. til hvidovre kommune.
de idømte sagsomkostninger forrentes efter rentelovens § 8a.
