                                           dom
afsagt den 18. maj 2018 af vestre landsrets 15. afdeling (dommerne peter buhl, erik p.
bentzen og kristina skovbo hauerslev (kst.)) i 1. instanssag
v.l. b–0596–17
x
(advokat helle holm thomsen, aarhus)
mod
udlændingenævnet
(advokat paw fruerlund, københavn)
og
v.l. b–0597–17
a b og c
(alle ved advokat dorthe kynde nielsen, københavn)
mod
udlændingenævnet
(advokat paw fruerlund, københavn)
v.l. b-0596-17 er anlagt den 23. september 2016 ved retten i aarhus, og v.l. b-0597-17
er anlagt den 19. maj 2016 ved retten i aarhus.
ved kendelser af 21. april 2017 har retten i aarhus henvist sagerne til behandling ved ve-
stre landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.
                                             -2-
sagerne, der er behandlet i forbindelse med hinanden, angår spørgsmålet om, hvorvidt ud-
lændingenævnets afslag på familiesammenføring med fire herboende flygtninge, der har
opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3, er i strid med den europæiske men-
neskerettighedskonventions artikel 8 og fn’s konvention af 20. november 1989 om bar-
nets rettigheder.
sagsøgeren i v.l. b-0596-17, x, har nedlagt påstand om, at udlændingenævnets
afgørelser af 25. november 2015 og 17. februar 2016 ophæves og hjem- vises til fornyet
behandling.
x har endvidere nedlagt påstand om, at udlændingenævnet skal betale en godtgørelse på
35.000 kr.
sagsøgerne i v.l. b-0597-17, a, b og c, har nedlagt påstand om, at udlændingenævnet
skal anerkende, at afgørelserne af 20. januar 2017 over for a og b og afgørelsen af 2.
marts 2017 over for c er ugyldige, subsidiært hjemvisning af sagerne.
a, b og c har endvidere nedlagt påstand om, at udlændingenævnet til hver af dem skal
betale en godtgørelse på 35.000 kr.
sagsøgte, udlændingenævnet, har i forhold til alle sagsøgerne nedlagt påstand om frifin-
delse, subsidiært hjemvisning af sagerne til udlændingenævnet.
over for påstandene om godtgørelse har udlændingenævnet nedlagt påstand om frifindel-
se.
a, b og c har fri proces.
                                                -3-
sagsfremstilling
x, der er statsløs palæstinenser fra syrien, indrejste den 24. no- vember 2014 i danmark.
den 10. april 2015 blev x meddelt opholdstilladelse i danmark i medfør af
udlændingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus begrundet i de gene- relle
forhold i syrien). af begrundelsen for opholdstilladelsen fremgår bl.a.:
                ”opholdstilladelse
                udlændingestyrelsen har besluttet at give dig opholdstilladelse efter udlæn-
                dingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus).
                …
                retsregler
                vi har ved behandlingen af din ansøgning om asyl vurderet, om du er om-
                fattet af udlændingelovens § 7, stk. 1 (konventionsstatus).
                vi har vurderet, om du er i risiko for forfølgelse på grund af din race, religi-
                on, nationalitet, dit tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller dine politi-
                ske anskuelser og befinder dig udenfor det land, i hvilket du har statsborger-
                ret.
                vi har også vurderet, om du ved en tilbagevenden til dit hjemland er i risiko
                for dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig behandling
                eller straf, og om du er omfattet af udlændingelovens § 7, stk. 2 (beskyttel-
                sesstatus) eller udlændingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus).
                faktiske oplysninger
                vi har lagt til grund, at du er etnisk araber og statsløs palæstinenser fra syri-
                en.
                bevisvurdering
                du har som asylmotiv henvist til urolighederne i forbindelse med krigen i
                syrien.
                du har til støtte herfor oplyst, at myndighedernes soldater og oprørerne
                kæmpede mod hinanden i det kvarter i set zeynab, som du og din familie
                boede i. du har yderligere fortalt, at lederen for oprørsgruppen gav dig og
                din familie 24 timer til at forsvinde fra hjemmet, hvis ikke i ville slås ihjel.
                                               -4-
               endelig har du oplyst, at du frygter at blive genindkaldt til militæret.
               vi vurderer, at du ikke er i risiko for forfølgelse på grund af din race, religi-
               on, nationalitet, dit tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller dine politi-
               ske anskuelser.
               vi har ved afgørelsen lagt vægt på de foreliggende baggrundsoplysninger,
               herunder udlændingestyrelsens rapport fra februar 2015: syria, military
               service, mandatory self-defence duty and recruitment to the ypg.
               det fremgår af oplysningerne, at alle syriske mænd i alderen op til 42 år,
               som har aftjent deres værnepligt, kan blive genindkaldt til militæret i tilfæl-
               de af krig eller undtagelsestilstand.
               vi har videre lagt vægt på, at du ikke er fremkommet med yderligere oplys-
               ninger, der kan begrunde, at du skulle være særligt attraktiv for myndighe-
               derne at genindkalde på trods af din alder.
               på baggrund af ovenstående, sammenholdt med din alder, vurderer vi, at det
               ikke er sandsynligt, at du vil blive genindkaldt til militæret i syrien.
               derfor kan du ikke gives opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk.
               1.
               vi vurderer derimod, at du ved en tilbagevenden til dit hjemland vil være i
               risiko for at blive udsat for dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller
               umenneskelig behandling eller straf.
               vi har herved lagt vægt på, at personer der kommer fra områder i syrien,
               hvor der foregår væbnede kampe, områder hvor der sker angreb mod civile,
               eller hvor der for nyligt har fundet sådanne handlinger sted, ved en tilbage-
               venden til hjemlandet aktuelt må anses for at være i reel risiko for at blive
               udsat for overgreb omfattet af den europæiske menneskerettighedskonven-
               tions artikel 3.
               vi finder dog ikke på baggrund af ovenstående asylmotiv, at risikoen er be-
               grundet i individuelle omstændigheder, hvorfor du ikke kan gives opholds-
               tilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 2.
               vi finder derimod, at risikoen har baggrund i en særlig alvorlig situation i
               dit hjemland, som er opstået som følge af, at der er en væbnet konflikt i sy-
               rien. derfor gives du opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3.”
x påklagede udlændingestyrelsens afgørelse til flygtningenævnet. af
flygtningenævnets afgørelse af 27. august 2015, der stadfæstede udlændingestyrelsens
afgørelse om, at x ikke er omfattet af udlændingelovens § 7, stk. 1, eller § 7, stk. 2,
fremgår bl.a.:
               ”flygtningenævnets begrundelse og resultat
                                               -5-
               …
               flygtningenævnet lægger i overensstemmelse med det af udlændingestyrel-
               sen anførte til grund, at klageren opfylder betingelserne for opholdstilladelse
               i udlændingelovens § 7, stk. 3. derimod finder nævnet det ikke sandsynlig-
               gjort, at klageren ved en tilbagevenden til syrien på grund af sine individu-
               elle forhold vil være i risiko for myndighedsforfølgelse eller overgreb om-
               fattet af udlændingelovens § 7, stk. 1 eller stk. 2. det bemærkes i den for-
               bindelse, at klageren i om-samtalen samt i sin personlige klage stort set
               udelukkende har påberåbt sig de generelle forhold i syrien som sit asylmo-
               tiv. de først efterfølgende fremkomne oplysninger om offentlig ansættelse,
               mulig deltagelse i demonstrationer samt oplysninger om, at han efter sin ud-
               rejse skulle være eftersøgt af myndighederne hos sin søster, findes ikke at
               kunne medføre nogen ændring heri.
               den statsløse palæstinenser fra syrien x opfylder således ikke betingelser
               for at blive meddelt opholdstilladelse i medfør af udlændingelovens § 7, stk.
               1 eller § 7, stk. 2, hvorfor flygtningenævnet stadfæster udlændingestyrelsen
               afgørelse.”
den 23. juli 2015 ansøgte x på vegne af sin ægtefælle, ..., og deres fællesbørn, ... og ...h,
om familie- sammenføring i danmark. den 9. oktober 2015 traf udlændingestyrelsen
afgørelse om afslag på deres ansøgninger om familiesammenføring. af afgørelsen
vedrørende ...h fremgår bl.a.:
               ”afslag på ansøgning om familiesammenføring
               den 23. juli 2015 indgav x på dine vegne ansøg- ning om
               familiesammenføring i danmark med henvisning til, at han er din far.
               afgørelse
               udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
               efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, kan der gives opholdstilla-
               delse i danmark, hvis den i danmark fastboende person har opholdstilladel-
               se efter § 7, stk. 3, og denne opholdstilladelse er blevet forlænget.
               du kan ikke gives opholdstilladelse efter § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, da x den
               10. april 2015 fik opholdstilladelse efter § 7, stk. 3, og denne endnu ikke er
               blevet forlænget.
               vi gør opmærksom på, at vi med denne afgørelse ikke har taget stilling til,
               om de andre betingelser er opfyldt.
               vi har endvidere vurderet ansøgningen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
                                                 -6-
               efter denne bestemmelse kan der gives opholdstilladelse, hvis ganske særli-
               ge grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor. efter vores
               opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde. du kan der-
               for heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
               oplysninger i sagen
               …
               det fremgår af ansøgningen, at du er statsløs palæstinenser, født den 28. ok-
               tober 2001 i damaskus, syrien, at du siden fødslen har boet sammen med
               dine forældre, at du aktuelt bor i libanon sammen med din mor og din
               voksne bror, ....
               der er herudover oplyst i ansøgningen, at du ikke lider af alvorlig sygdom
               eller alvorligt handicap, og at din far efter indrejsen i danmark har ydet dig
               økonomisk hjælp.
               derfor får du afslag (begrundelse)
               …
               vi har ved afgørelsen lagt til grund:
                   • at du ikke har et alvorligt handicap eller lider af alvorlig sygdom,
                   • at din far efter hans indrejse i danmark har ydet dig økonomisk støt-
                        te.
               vi har endvidere lagt vægt på, at du i libanon bor sammen med din mor, og
               at din voksne bror også bor i libanon, hvorfor du fortsat vil have omsorgs-
               personer samt et familienetværk omkring dig.
               vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
               danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
               ikke fundet, at hensynet til familiens enhed vejer tungere end normalt. vi
               har lagt vægt på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til
               familiesammenføring på grund af xs særlige mid- lertidige opholdsretlige
               status.
               vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
               tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
               artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din far har fået
               forlænget sin midlertidige opholdstilladelse i danmark.”
x klagede herefter over udlændingestyrelsens afgørelser til ud- lændingenævnet, som
ved afgørelse af 25. november 2015 stadfæstede udlændingestyrel- sens afgørelser. af
udlændingenævnets afgørelse fremgår bl.a.:
               “udlændingenævnet har nu behandlet deres klage modtaget i udlændinge-
               nævnet den 30. oktober 2015 over udlændingestyrelsens afgørelser af 9. ok-
                                -7-
tober 2015 vedrørende deres ægtefælle, ..., deres søn, ..., og deres datter,
...h.
ved behandlingen af klagen har udlændingenævnet gennemgået sagernes
akter samt vurderet det, som de har oplyst ved klage modtaget den 30. ok-
tober 2015.
udlændingenævnet finder ikke grundlag for at ændre udlændingestyrelsens
afgørelser. deres ægtefælle og datter kan derfor ikke gives opholdstilladelse
i danmark, da de den 10. april 2015 fik opholdstilladelse i medfør af ud-
lændingelovens § 7, stk. 3, og denne endnu ikke er forlænget, og idet der ik-
ke foreligger ganske særlige grunde efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
endvidere kan deres søn, som er myndig, således heller ikke meddeles op-
holdstilladelse i danmark, da der ikke foreligger ganske særlige grunde efter
udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
nedenfor kan de læse nærmere om begrundelsen for denne afgørelse.
…
faktiske omstændigheder af betydning for sagens afgørelse
de er født den 15. maj 1966 og er statsløs palæstinenser.
deres ægtefælle, huda khalf, er født den 1. januar 1971 og er statsløs palæ-
stinenser.
deres søn, ..., er født den 17. januar 1997 og er stat- sløs palæstinenser.
deres datter, ..., er født den 28. oktober 2001 og er stat- sløs palæstinenser.
det fremgår af udlændingeinformationsportalen, at de den 24. november
2014 indrejste i danmark, og at de den 10. april 2015 blev meddelt op-
holdstilladelse i danmark i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3, med
henblik på midlertidigt ophold, og at denne opholdstilladelse er gyldig frem
til den 10. april 2016.
det fremgår af deres asylsag blandt andet, at hverken de eller deres familie
lider af alvorlig sygdom eller handicap, at ingen i deres husstand har særli-
ge behov, såsom sygdom, svagelighed eller handicaps, at de forsørgede de-
res ægtefælle i syrien, og at de og deres familie levede af hjælp fra
unwra, mens de og deres ægtefælle opholdt sig i libanon.
den 23. april 2015 påklagede de udlændingestyrelsens afgørelse af 10.
april 2015 til flygtningenævnet, idet de ikke havde fået opholdstilladelse
efter udlændingelovens § 7, stk. 1 eller stk. 2.
den 23. juli 2015 ansøgte deres ægtefælle, datter og søn om at blive fami-
liesammenført med dem.
                                 -8-
det fremgår af deres ægtefælles ansøgning blandt andet, at hun opholder
sig i libanon, at hun ikke lider af alvorlig sygdom eller handicap, at de har
passet hende inden deres udrejse, og at de har ydet hende økonomisk støtte
på 1.000 kr. to gange.
det fremgår af deres datters ansøgning blandt andet, at hun har boet sam-
men med dem og deres ægtefælle siden sin fødsel, at de har ydet økono-
misk støtte til deres datter, siden deres indrejse i danmark, og at hun ikke
lider af alvorlig sygdom eller handicap.
det fremgår af deres søns ansøgning blandt andet, at han har boet sammen
med dem og deres ægtefælle siden sin fødsel, at de har ydet økonomisk
støtte til deres søn, siden deres indrejse i danmark, og at han ikke lider af
alvorlig sygdom eller handicap.
den 27. august 2015 stadfæstede flygtningenævnet udlændingestyrelsens
afgørelse af 10. april 2015. det fremgår af flygtningenævnets sagsoplysnin-
ger, at deres ægtefælle har en disc sygdom nederst i taljen og en kirtel syg-
dom.
den 9. oktober 2015 meddelte udlændingestyrelsen deres ægtefælle og de-
res søn og datter afslag på opholdstilladelser i danmark.
ved brev modtaget i udlændingenævnet den 30. oktober 2015 påklagede de
udlændingestyrelsens afgørelser af 9. oktober 2015. til støtte for klagen an-
førte de blandt andet, at deres familie som flygtninge i libanon ikke har
mulighed for at søge arbejde, og at der er nye krav for opholdstilladelse i
libanon, som kan betyde, at deres familie på sigt vil komme til at opholde
sig på ulovligt grundlag uden mulighed for selvforsørgelse og med risiko for
overgreb og udvisning tilbage til syrien. de anførte endvidere blandt andet,
at deres søn er i risiko for at blive tvangsindkaldt til den syriske hær, at de-
res familie er i risiko for overgreb på liv og legeme, ligesom de henviser til
den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8.
vurdering
indledningsvis bemærkes, at et eventuelt grundlag for at tillade familie-
sammenføring for deres ægtefælle og datter som udgangspunkt skal findes i
udlændingeloven § 9, stk. 1, nr. 1 (for så vidt angår deres ægtefælle), og i §
9, stk. 1, nr. 2 (for så vidt angår deres datter).
den 10. april 2015 meddelte udlændingestyrelsen dem opholdstilladelse i
danmark i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3, med henblik på midlerti-
dig opholdstilladelse, hvilket flygtningenævnet stadfæstede den 27. august
2015. denne opholdstilladelse er endnu ikke forlænget.
deres ægtefælle er derfor ikke omfattet af den persongruppe, der kan med-
deles opholdstilladelse efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1.
af samme grund er deres datter ikke omfattet af den persongruppe, der kan
meddeles opholdstilladelse udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, uanset at hun
                               -9-
er under 15 år.
vedrørende udlændingelovens § 9 c, stk. 1
udlændingenævnet finder endvidere, at der ikke foreligger ganske særlige
grunde til at meddele deres ægtefælle samt deres søn og datter opholdstil-
ladelse i medfør af udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at de er meddelt opholdstilla-
delse i danmark med henblik på midlertidigt ophold, jf. udlændingelovens §
7, stk. 3.
udlændingenævnet har endvidere lagt vægt på, at de i forbindelse med de-
res asylsag har oplyst, at ingen i deres husstand havde særlige behov, såsom
sygdom, svagelighed eller handicaps, hvilket tillige fremgår af deres famili-
es egne oplysninger til sagen.
det forhold, at deres ægtefælle i ansøgningsskemaet har oplyst, at de har
ydet deres ægtefælle og familie økonomisk støtte på 1.000 kr. to gange, og
at de har passet deres ægtefælle inden deres udrejse, finder udlændinge-
nævnet ikke kan føre til en ændret vurdering, idet det samtidig er oplyst, at
deres ægtefælle ikke lider af alvorlig sygdom eller handicap.
udlændingenævnet har endvidere lagt vægt på, at deres søn på ansøgnings-
tidspunktet var fyldt 18 år og dermed er myndig, hvorfor han derfor må
formodes at kunne klare sig selv, samt at han som anført ikke lider af alvor-
lige sygdomme eller handicap.
udlændingenævnet bemærker i øvrigt, at der efter de gældende danske reg-
ler for familiesammenføring kan meddeles opholdstilladelse til en kernefa-
milie, forstået som forældre og mindreårige børn, jf. den europæiske men-
neskerettighedskonventions artikel 8, men at der som udgangspunkt ikke er
adgang til familiesammenføring med myndige børn, hvor der ikke foreligger
særlige pasnings- eller plejebehov, jf. lovbemærkningerne til udlændingelo-
vens § 9 c.
udlændingenævnet finder endvidere, at et afslag på opholdstilladelse, jf. ud-
lændingelovens § 9 c, stk. 1, i forhold til deres ægtefælle, og deres mindre-
årige datter på nuværende tidspunkt ej heller kan anses for at være i strid
med danmarks internationale forpligtelser, idet deres ægtefælle og deres
datter ikke herved er afskåret fra muligheden for familiesammenføring med
dem på et senere tidspunkt. udlændingenævnet henviser herved til, at de
aktuelt selv kun har en etårig opholdstilladelse med henblik på midlertidigt
ophold, jf. de ovenfornævnte lovbemærkninger.
for så vidt de har anført, at deres familie er i risiko for overgreb og udvis-
ning tilbage til syrien, at deres søn er i risiko for at blive tvangsindkaldt til
den syriske hær, herunder at blive udsat for overgreb på liv og legeme, fin-
der udlændingenævnet ikke kan føre til en ændret vurdering, idet der er tale
om asylretlige forhold, der ikke kan begrunde meddelelse af opholdstilladel-
se i medfør af udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
                                                - 10 -
              udlændingenævnet stadfæster derfor udlændingestyrelsens afgørelser af 9.
              oktober 2015 vedrørende deres ægtefælle samt deres søn og datter. ”
x anmodede herefter om genoptagelse af udlændingenævnets afgørelse af 25. november
2015. den 17. februar 2016 nægtede udlændingenævnet at gen- optage sagen. af
begrundelsen fremgår bl.a.:
              “udlændingenævnet har nu behandlet deres anmodning af 5. januar 2016
              om genoptagelse af udlændingenævnets afgørelse af 25. november 2015,
              hvorved udlændingenævnet stadfæstede udlændingestyrelsens afgørelser af
              9. oktober 2015 vedrørende deres ægtefælle, ..., deres søn, ..., og deres
              datter, ..., der ved disse afgørelser blev meddelt afslag på
              familiesammenføring under henvisning til dem.
              ved behandlingen af anmodningen har udlændingenævnet gennemgået sa-
              gens akter samt vurderet det, som de har anført i deres e-mail s af 5. januar
              2016.
              udlændingenævnet finder ikke grundlag for at genoptage sagen.
              nedenfor kan de læse nærmere om begrundelsen for denne afgørelse.
              …
              faktiske omstændigheder af betydning for afgørelsen
              den 25. november 2015 stadfæstede udlændingenævnet afgørelse truffet af
              udlændingestyrelsen den 9. oktober 2015, jf. udlændingelovens § 9, stk. 1,
              nr. 1, jf. § 9 c, stk. 1, idet deres ægtefælle ikke var omfattet af den person-
              gruppe, der kan meddeles opholdstilladelse efter udlændingelovens § 9, stk.
              1, nr. 1. deres datter var endvidere ikke omfattet af den persongruppe, der
              kan meddeles opholdstilladelse udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, jf. § 9 c,
              stk. 1, uanset at hun er under 15 år. der forelå samtidig ikke ganske særlige
              grunde til at meddele deres ægtefælle samt deres søn og datter opholdstil-
              ladelse i medfør af udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
              udlændingenævnet havde herved lagt vægt på, at de den 10. april 2015 blev
              meddelt opholdstilladelse i danmark med henblik på midlertidigt ophold, jf.
              udlændingelovens § 7, stk. 3.
              ved afgørelsen lagde udlændingenævnet blandt andet vægt på, at de i for-
              bindelse med deres asylsag havde oplyst, at ingen i deres husstand havde
              særlige behov, såsom sygdom, svagelighed eller handicaps, og at deres søn
              på ansøgningstidspunktet var fyldt 18 år og dermed var myndig, hvorfor han
              derfor måtte formodes at kunne klare sig selv, samt at han som anført ikke
              led af alvorlige sygdomme eller handicap.
              ved e-mail af 5. januar 2016 har de anmodet om genoptagelse af udlæn-
                                             - 11 -
              dingenævnets afgørelse af 9. oktober 2015 vedrørende deres ægtefælle og
              datter. til støtte for anmodningen om genoptagelse anførte de blandt andet,
              at de søger om genoptagelse af deres sag om familiesammenføring med
              deres ægtefælle, og datters sag, idet de snart har haft opholdstilladelse i
              danmark i et år. de har endvidere oplyst, at deres søn er indrejst i dan-
              mark.
              vurdering
              de har ikke anført nye, væsentlige oplysninger, som kan føre til en ændret
              vurdering af sagen.
              det forhold, at de snart har haft opholdstilladelse i danmark i et år, finder
              udlændingenævnet ikke kan føre til, at sagen genoptages, idet de ikke her-
              ved har oplyst om sådanne omstændigheder, som forelå på tidspunktet for
              udlændingenævnets afgørelse, og som kan føre til genoptagelse.
              udlændingenævnet kan således fortsat henholde sig til sin afgørelse af 25.
              november 2015.”
ved brev af 17. februar 2016 blev x orienteret af udlændingestyrelsen om de ”nye regler
for familiesammenføring til personer med midlertidig beskyttelsesstatus”. i brevet hedder
det bl.a.:
              ”nye regler for familiesammenføring til personer med midlertidig be-
              skyttelsesstatus
              du har indenfor det sidste år fået midlertidig beskyttelsesstatus efter udlæn-
              dingelovens § 7, stk. 3.
              du blev i den forbindelse orienteret om, at du normalt først kan få adgang til
              at få familie til danmark, hvis din opholdstilladelse forlænges efter det før-
              ste år.
              den 26. januar 2016 vedtog folketinget nye regler om familiesammenføring
              til udlændinge i danmark med midlertidig beskyttelsesstatus efter udlæn-
              dingelovens § 7, stk. 3.
              de nye regler trådte i kraft den 5. februar 2016. de nye regler gælder for
              familiesammenføring til alle udlændinge med midlertidig beskyttelsesstatus
              – uanset hvornår opholdstilladelsen er givet, og uanset om der inden den 5.
              februar 2016 er indgivet ansøgning om familiesammenføring.
              hvad betyder de nye regler for dig?
              de nye regler gælder også for dig. det betyder, at indtil en midlertidig be-
              skyttelsesstatus eventuelt forlænges efter 3 års ophold, er det normalt ikke
              muligt at få familie til danmark. det er kun muligt, hvis det følger a[f]
              danmarks internationale forpligtelser. ”
                                               - 12 -
x var i perioden fra den 16. august 2016 til den 15. november 2016 tilknyttet psykiatrien i
region midtjylland, prq klinik for ptsd og transkulturel psykiatri. af journalnotat
dateret den 21. november 2016 fremgår bl.a.:
                ”x afsluttes i klinik for ptsd og transkulturel psykiatri.
                …
                status ved afslutning: føler, at sertralin hjælper lidt, men er klar
                over, at de forhold, der presser ham, arbejder imod en bedring: er svært
                stresset af, at hans kone og datter fortsat – og på 5. år – bor i libanon.
                flygtninge får ingen penge at leve for i libanon, og pt låner flere og flere
                penge af slægtninge, for at kunne betale kone og datters ophold. hans kone
                er syg efter en blodprop, og hun presser ham ift at kunne blivefamiliesam-
                menført til dk. pt sender så mange penge, han kan undvære til libanon,
                men efterhånden færre og færre.
                han kan kun søge opholdstilladelse i dk for 1 år ad gangen, føler at dette
                giver ham en meget usikker følelse af, at han kan blive smidt ud af landet
                når som helst.
                dertil helbredsmæssigt pres ifa type ii diabetes og konstante fysiske smer-
                ter, og dårlig og mangelfuld søvn.
                oplyser, at når han bliver yderligere presset, kan have svært ved at styre sin
                vrede.
                hovedpinen er stadig konstant, men ikke så voldsom som før…”
det fremgår af udlændingestyrelsens afgørelse af 21. september 2016, at x har fået
forlænget sin opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3, til udløb den 21.
september 2017.
det er under hovedforhandlingen oplyst, at xs opholdstilladelse er blevet yderligere
forlænget.
a:
a, der er statsborger i syrien, indrejste den 6. september 2015 i danmark.
den 26. januar 2016 blev a meddelt opholdstilladelse i danmark i
                                                - 13 -
medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus begrundet i de gene-
relle forhold i hjemlandet syrien). af begrundelsen for opholdstilladelsen fremgår bl.a.:
                ”opholdstilladelse
                udlændingestyrelsen har besluttet at give dig opholdstilladelse efter udlæn-
                dingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus).
                …
                retsregler
                vi har ved behandlingen af din ansøgning om asyl vurderet, om du er om-
                fattet af udlændingelovens § 7, stk. 1 (konventionsstatus).
                vi har vurderet, om du er i risiko for forfølgelse på grund af din race, religi-
                on, nationalitet, dit tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller dine politi-
                ske anskuelser og befinder dig udenfor det land, i hvilket du har statsborger-
                ret.
                vi har også vurderet, om du ved en tilbagevenden til dit hjemland er i risiko
                for dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig behandling
                eller straf, og om du er omfattet af udlændingelovens § 7, stk. 2 (beskyttel-
                sesstatus) eller udlændingelovens 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus).
                faktiske oplysninger
                vi har lagt til grund, at du er statsborger i syrien.
                vi har endvidere lagt til grund, at du er etnisk araber og muslim af trosret-
                ning.
                bevisvurdering
                du har som asylmotiv henvist til, at du ved en tilbagevenden til syrien fryg-
                ter de syriske myndigheder, da du er eftersøgt og anklaget for at have støttet
                oprørere.
                du har som asylmotiv videre henvist til, at du frygter kidnapning og at blive
                afpresset til at betale løsepenge af forskellige oprørsgrupper, herunder den
                frie syriske hær.
                til støtte for dit asylmotiv har du oplyst, at du i enten marts eller april 2012
                blev kidnappet i tre dage af den frie syriske hær i bydelen hiritan i alep-
                po. din svigerfamilie betalte løsepenge, hvorefter du blev frigivet.
                i 2013 bad du en bekendt, ..., om at undersøge, om du på nogen måde var
                registeret af sikkerhedstjenesten. ... fortalte dig, at sikkerhedstjenesten havde
                registreret dig for at have ydet finansiel støtte til oprørerne. denne oplysning
                bekræftede han i september 2014.
                                - 14 -
vi vurderer, at du ikke er i risiko for forfølgelse på grund af din race, religi-
on, nationalitet, dit tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller dine politi-
ske anskuelser.
vi har herved lagt vægt på, at du ikke har sandsynliggjort, at du er i myn-
dighedernes søgelys, og at du skulle være i et asylbegrundende modsæt-
ningsforhold til myndighederne.
vi har i den forbindelse lagt vægt på, at du til gensamtale hos udlændinge-
styrelsen den 2. december 2015 har oplyst, at du har fået udstedt syrisk nati-
onalitetspas i slutningen af 2013, ligesom du også har fået udstedt syrisk kø-
rekort i august 2013.
vi finder det i den forbindelse påfaldende, at du har oplyst, at du ansøgte
om pas efter ... oplyste dig, at du var registreret af sikkerhedstjenesten,
henset til risikoen herved.
hertil bemærkes det, at du har oplyst, at du ansøgte om pas efter ... oplyste
dig, at du var registreret af sikkerhedstjenesten, hvilket forekommer be-
mærkelsesværdigt.
vi har derudover lagt vægt på, at du til oplysnings- og motivsamtalen den
23. september 2015 har oplyst, at du fra efteråret 2012 og frem til din udrej-
se den 25. juli 2015 har haft ophold hos din svigerfamilie i al jadidah, som
du har forklaret er et regimekontrolleret område, uden at du på noget tids-
punkt er blevet opsøgt af myndighederne.
vi finder det derudover påfaldende, at du, såfremt du var eftersøgt af sik-
kerhedstjenesten, fortsatte med at opholde dig i et regimekontrolleret områ-
de, ligesom vi også finder det påfaldende, at du først udrejste af syrien den
25. juli 2015, hvis du var bekendt med myndighedernes registrering af dig
siden 2013.
på baggrund af ovenstående vurderer vi, at vi ikke kan lægge til grund, at du
er eftersøgt af de syriske myndigheder.
det forhold, at din bror har været medlem af det muslimske broderskab
kan ikke føre til en ændret vurdering.
vi har herved lagt vægt på, at du til samtalen den 23. september 2015 har
oplyst, at du ikke har oplevet problemer med myndighederne i syrien som
følge heraf.
det forhold, at du har været kidnappet af den frie syriske hær, kan heller
ikke føre til en ændret vurdering.
vi har herved lagt vægt på, at du ikke er blevet opsøgt af den frie syriske
hær siden din frigivelse i 2012.
derfor kan du ikke gives opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk.
1.
                                                - 15 -
                vi vurderer derimod, at du ved en tilbagevenden til dit hjemland vil være i
                risiko for at blive udsat for dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller
                umenneskelig behandling eller straf.
                vi har ved vurderingen lagt vægt på, at personer, der kommer fra områder i
                syrien, hvor der foregår væbnede kampe, sker angreb mod civile, eller hvor
                der for nyligt har fundet sådanne handlinger sted, ved en tilbagevenden til
                hjemlandet aktuelt må anses for at være i reel risiko for at blive udsat for
                overgreb omfattet af den europæiske menneskerettighedskonventions arti-
                kel 3.
                vi finder dog på baggrund af ovenstående asylmotiv, at risikoen ikke er be-
                grundet i individuelle omstændigheder. du kan derfor ikke gives opholdstil-
                ladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 2.
                vi finder derimod, at risikoen har baggrund i en særlig alvorlig situation i
                dit hjemland, som følge af vilkårlig voldsudøvelse og overgreb på civile i
                syrien. derfor gives du opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk.
                3.”
den 20. maj 2016 ansøgte a på vegne af sin ægtefælle, ..., og deres fællesbørn, ... og ...,
om familiesammenføring i danmark. den 14. november 2016 traf udlændingestyrelsen
afgørelse om afslag på deres ansøgninger om familiesammenføring. af afgørelsen
vedrørende ... fremgår bl.a.:
                ”afslag på ansøgning om familiesammenføring
                den 20. maj 2016 indgav a via advokaterne foldschack & forchhammer
                på dine vegne ansøgning om familiesammen- føring i danmark med
                henvisning til, at i er ægtefæller.
                afgørelse
                udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
                efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, kan der gives opholdstilla-
                delse i danmark, hvis den i danmark fastboende person har haft opholdstil-
                ladelse efter § 7, stk. 3, i mere end de sidste 3 år.
                du kan ikke gives opholdstilladelse efter § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, da a den
                26. januar 2016 fik opholdstilladelse efter § 7, stk. 3, og ikke har haft en
                sådan opholdstilladelse i mere end de sidste 3 år.
                vi gør opmærksom på, at vi med denne afgørelse ikke har taget stilling til,
                om de andre betingelser er opfyldt.
                                              - 16 -
            vi har fx ikke taget stilling til, om jeres ægteskab kan anses som retsgyldigt
            i danmark.
            vi har endvidere vurderet ansøgningen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
            efter denne bestemmelse kan der gives opholdstilladelse, hvis ganske særli-
            ge grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor. efter vores
            opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde. du kan der-
            for heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
            oplysninger i sagen
            …
            det fremgår af ansøgningen, at i har tre børn sammen, som er født i 2000,
            2003 og 2010, hvoraf to søger familiesammenføring.
            det fremgår endvidere af ansøgningen, at i blev gift i syrien den 21. februar
            1999, at i sidst så hinanden den 25. juli 2015, og at du ikke lider af alvorlig
            sygdom eller handicap.
            derfor får du afslag (begrundelse)
            …
            vi har ved afgørelsen lagt til grund, at:
                •   du ikke har et alvorligt handicap eller lider af alvorlig sygdom.
            vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
            danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
            ikke fundet, at hensynet til familiens enhed og danmarks internationale for-
            pligtelser tilsiger, at der skal meddeles opholdstilladelse. vi har lagt vægt
            på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til ægtefælle-
            sammenføring på grund af as særlige midlertidige opholdsretlige status.
            vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
            tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
            artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din ægtefælle
            har haft opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3 i mere end de
            sidste 3 år.”
af udlændingestyrelsens afslag på ...s ansøgning om familiesammenføring fremgår bl.a.:
            ”afslag på ansøgning om familiesammenføring
            den 20. maj 2016 indgav a via advokaterne foldschack & forchhammer
            på vegne af dig ansøgning om familiesammen- føring i danmark med
            henvisning til, at han er din far.
                                  - 17 -
afgørelse
udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, kan der gives opholdstilla-
delse i danmark, hvis den i danmark fastboende person har haft opholdstil-
ladelse efter § 7, stk. 3, i mere end de sidste 3 år.
du kan ikke gives opholdstilladelse efter § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, da a den
26. januar 2016 fik opholdstilladelse efter § 7, stk. 3, og ikke har haft en
sådan opholdstilladelse i mere end de sidste 3 år.
vi gør opmærksom på, at vi med denne afgørelse ikke har taget stilling til,
om de andre betingelser er opfyldt.
vi har endvidere vurderet ansøgningen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
efter denne bestemmelse kan der gives opholdstilladelse, hvis ganske særli-
ge grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor. efter vores
opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde. du kan der-
for heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
oplysninger i sagen
…
det fremgår af ansøgningen, at du bor sammen med din mor i syrien, og at
du ikke har et alvorligt handicap eller lider af alvorlig sygdom.
derfor får du afslag (begrundelse)
…
vi har ved afgørelsen lagt til grund, at:
     •  du bor sammen med din mor i syrien, og
     •  du ikke har et alvorligt handicap eller lider af alvorlig sygdom.
vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
ikke fundet, at hensynet til familiens enhed og danmarks internationale for-
pligtelser tilsiger, at der skal meddeles opholdstilladelse. vi har lagt vægt
på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til familiesam-
menføring på grund af as særlige midlertidige op- holdsretlige status.
vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din far har haft
opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3 i mere end de sidste 3
år.”
                                             - 18 -
af udlændingestyrelsens afslag på ...s ansøgning om familiesammenføring fremgår bl.a.:
            ”afslag på ansøgning om familiesammenføring
            den 20. maj 2016 indgav a via advokaterne foldschack & forchhammer
            på vegne af dig ansøgning om familiesammenføring i danmark med
            henvisning til, at han er din far.
            afgørelse
            udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
            efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, kan der gives opholdstilla-
            delse i danmark, hvis den i danmark fastboende person har haft opholdstil-
            ladelse efter § 7, stk. 3, i mere end de sidste 3 år.
            du kan ikke gives opholdstilladelse efter § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, da a den
            26. januar 2016 fik opholdstilladelse efter § 7, stk. 3, og ikke har haft en
            sådan opholdstilladelse i mere end de sidste 3 år.
            vi gør opmærksom på, at vi med denne afgørelse ikke har taget stilling til,
            om de andre betingelser er opfyldt.
            vi har endvidere vurderet ansøgningen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
            efter denne bestemmelse kan der gives opholdstilladelse, hvis ganske særli-
            ge grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor. efter vores
            opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde. du kan der-
            for heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
            oplysninger i sagen
            …
            det fremgår af ansøgningen, at du bor sammen med din mor i syrien, og at
            du ikke har et alvorligt handicap eller lider af alvorlig sygdom.
            derfor får du afslag (begrundelse)
            …
            vi har ved afgørelsen lagt til grund, at:
                •   du bor sammen med din mor i syrien, og
                •   du ikke har et alvorligt handicap eller lider af alvorlig sygdom.
            vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
            danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
            ikke fundet, at hensynet til familiens enhed og danmarks internationale for-
            pligtelser tilsiger, at der skal meddeles opholdstilladelse. vi har lagt vægt
                                                      - 19 -
                    på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til familiesam-
                    menføring på grund af as særlige midlertidige opholdsretlige status.
                    vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
                    tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
                    artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din far har haft
                    opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3 i mere end de sidste 3
                    år.”
..., ... og ..., der var repræsenteret af advokat, klagede herefter over udlændingestyrelsens
afgørelser til udlændingenævnet, som ved afgørelse af 20. januar 2017 stadfæstede
udlændingestyrelsens afgørelser. af udlændingenævnets afgørelse fremgår bl.a.:
                    ”udlændingenævnet har nu behandlet deres klage af 6. december 2016 over
                    udlændingestyrelsens afgørelse af 14. november 2016 vedrørende deres
                    klienter ..., ... og .... …
                    ved behandlingen af klagen har udlændingenævnet gennemgået sagens ak-
                    ter samt vurderet det, som de har anført i deres e-mail af 6. december 2016.
                    udlændingenævnet finder ikke grundlag for at ændre udlændingestyrelsens
                    afgørelser. deres klienter ..., ... og ... kan således ikke gives opholdstilladelse
                    i danmark under henvisning til a, som er henholdsvis ægtefælle og fader til
                    …, ... og ..., da a den 26. januar 2016 fik opholdstilladelse i medfør af
                    udlændingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus), og endnu ikke
                    har haft denne opholdstilladelse i mere end de sidste tre år, og idet der ikke
                    foreligger ganske særlige grunde efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
                    nedenfor kan de læse nærmere om begrundelsen for denne afgørelse.
                    …
                    faktiske omstændigheder af betydning for sagens afgørelse
                    a er født den 14. januar 1969 i syrien, hvor han er statsborger.
                    deres klient ... er født den 24. maj 1975 i syrien, hvor hun ligeledes er
                    statsborger.
                    as og ...s ældste mindreårige fællesbarn, …, der er født den ... april 2000,
                    opholder sig i danmark.
                    a og ... har desuden to mindreårige
                                  - 20 -
fællesbørn, ... og ..., der er født henholdsvis den 1. januar 2003 og den 10.
januar 2010 i syrien, hvor de er statsborgere.
det fremgår af as asylsag blandt andet, at han og fællesbarnet ... udrejste
af syrien den 25. juli 2015, og at han og ... blandt andet rejste via
tyrkiet, grækenland og makedonien til danmark, hvor de søgte asyl den
7. september 2015.
det fremgår endvidere af as asylsag blandt andet, at hans ægtefælle og
parrets to øvrige fællesbørn, samt forældre bor i hjemlandet syrien, at han har
en broder i sverige, at han har to søstre, der pendler frem og tilbage mellem
syrien og tyrkiet, og at han har fire brødre, …og c, samt en nevø, … (cs
søn) og en niece, … (bs datter), der bor i danmark.
endvidere fremgår det af as asylsag blandt andet, at han har forhøjet
kolesteroltal, men at han ellers er sund og rask, og at han venter på en
undersøgelse af sit hjerte, da han overfor lægen havde nævnt, at han
oplevede at have smerter i hjertet en gang imellem.
…
udlændingestyrelsen modtog den 23. juni 2016 ansøgningsskemaerne ved-
rørende ..., ... og ....
det fremgår af ...s ansøgning blandt andet, at hun opholder sig i syrien, at
hun og a mødte hinanden i sommeren 1998 og indgik ægteskab den 21.
februar 1999 i aleppo, syrien, at hun har forældre og søskende i hjemlandet,
at hun og a taler arabisk sammen, og at hun arbejder som lærer.
det fremgår endvidere af ...s ansøgningsskema blandt andet, at hun ikke har
et alvorligt handicap eller lider af en alvorlig sygdom, og at hun ikke er
afhængig af, at en anden person passer hende.
det fremgår af as og ...s fællesbørn ...s og ...s ansøgninger, at de ligeledes
opholder sig i syrien sammen med ..., og at de ikke lider af alvorlige syg-
domme eller alvorligt handicap.
den 14. november 2016 meddelte udlændingestyrelsen                       ... og
fællesbørnene ... og ... afslag på opholdstilladelse i danmark.
ved e-mail af 6. december 2016 påklagede de udlændingestyrelsens afgø-
relser af 14. november 2016 til udlændingenævnet. de har til støtte for de-
res klage anført blandt andet, at udlændingestyrelsens afgørelser af 14. no-
vember 2016 er ugyldige, da udlændingelovens bestemmelse i § 9, stk. 1, nr.
1, litra d, er ugyldig, idet bestemmelsen efter sit indhold strider mod basale
og klare menneskeretlige standarder, herunder den europæiske menneske-
                                  - 21 -
rettighedskonvention, som er inkorporeret i dansk lovgivning og som kon-
kret må anses for at have forrang i forhold til den omhandlede bestemmelse
i udlændingeloven.
de har endvidere til støtte for deres klage anført blandt andet, at udlændin-
gelovens 3-årsregel strider mod den europæiske menneskerettighedskon-
ventions artikel 8 og praksis fra den europæiske menneskerettighedsdom-
stol, hvor det er fastslået, at en flygtning har krav på en hurtig familiesam-
menføring. de har i den forbindelse henvist til institut for menneskeret-
tigheders høringssvar af 6. januar 2016, herunder særligt til side 6 ff.
vurdering
indledningsvis bemærkes, at et eventuelt grundlag for at tillade familie-
sammenføring for deres klient ... som udgangspunkt skal findes i
udlændingeloven § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, og at et eventuelt grundlag for at
tillade familiesammenføring for deres klienter ... og ... som udgangspunkt
skal findes i udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, litra d.
den 26. januar 2016 meddelte udlændingestyrelsen ...s ægtefælle og ...s og
...s fader, a, opholdstilladelse i danmark i medfør af udlændingelovens § 7,
stk. 3, med henblik på midlertidigt ophold. a har således ikke haft denne
opholdstilladelse i mere end de sidste tre år.
... er derfor ikke omfattet af den persongruppe, der kan meddeles
opholdstilladelse efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1.
af samme grund er ...s og as mindreårige fællesbørn ... og ... ikke omfattet af
den persongruppe, der kan meddeles opholdstilladelse efter
udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, uanset at de er under 15 år.
det forhold, at de til støtte for deres klage har anført, at udlændingelovens
§ 9, stk. 1, nr. 1, litra d, er ugyldig, da bestemmelsen strider mod basale og
klare menneskeretlige standarder, herunder den europæiske menneskeret-
tighedskonventions artikel 8 og praksis fra den europæiske menneskeret-
tighedsdomstol, finder udlændingenævnet ikke kan føre til en ændret vurde-
ring.
udlændingenævnet skal i den forbindelse henvise til, at folketinget har ved-
taget bestemmelsen i udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, i overens-
stemmelse med lovgivningsproceduren og et flertal i folketinget i den for-
bindelse har fundet, at reglerne er i overensstemmelse med danmarks inter-
nationale forpligtelser.
udlændingenævnet lægger derefter til grund, at bestemmelsen er gyldig.
udlændingenævnet foretager således en konkret og individuel prøvelse i
hver enkelt sag om familiesammenføring, hvor den herboende reference har
opholdstilladelse i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3, herunder en prø-
velse af, om danmarks internationale forpligtelser kan føre til, at ansøgeren
                                              - 22 -
               skal meddeles opholdstilladelse.
               …
               vurdering vedrørende udlændingelovens § 9 c, stk. 1
               udlændingenævnet finder endvidere, at der ikke foreligger ganske særlige
               grunde til at meddele deres klienter ..., ... og … opholdstilladelse i medfør af
               udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
               udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at a er meddelt
               opholdstilladelse i danmark med henblik på midlertidigt ophold, jf.
               udlændingelovens § 7, stk. 3.
               udlændingenævnet finder, at der ikke i øvrigt foreligger oplysninger om
               deres klienters personlige forhold, herunder helbredsmæssige forhold, der
               kan begrunde, at deres klienter gives opholdstilladelse.
               udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at det fremgår af as asylsag, at
               han har forhøjet kolesteroltal, men at han ellers er sund og rask, og at det
               fremgår af deres klienters ansøgning, at de ikke lider af alvorlige
               sygdomme eller alvorlige handicaps, og at de ikke har behov for at andre
               passer hende.
               det er indgået i grundlaget for udlændingenævnets vurdering, at as og ...s
               16-årige fællesbarn, ..., opholder sig i danmark. udlændingenævnet finder
               imidlertid, at dette ikke kan føre til en ændret vurdering.
               udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at a og ... selv har besluttet, at
               ... skulle udrejse af syrien med a, og at ... ikke er uden omsorgspersoner,
               idet han opholder sig i danmark sammen med sin fader.
               udlændingenævnet finder endvidere at et afslag på opholdstilladelse i med-
               før af udlændingelovens § 9 c, stk. 1, i forhold til deres klienter på nuvæ-
               rende tidspunkt ikke kan anses for at være i strid med danmarks internatio-
               nale forpligtelser, idet deres klienter ikke herved er afskåret fra muligheden
               for familiesammenføring med a på et senere tids- punkt.
               udlændingenævnet henviser herved til, at a aktuelt ikke har opholdt sig i
               danmark i mindst tre år med en opholdstilladelse i medfør af
               udlændingelovens § 7, stk. 3.
               udlændingenævnet stadfæster derfor udlændingestyrelsens afgørelser af 14.
               november 2016. ”
af flygtningenævnets afgørelse af 5. juli 2017, der stadfæstede udlændingestyrelsens af-
gørelse om, at a ikke er omfattet af udlændingelovens § 7, stk. 1, eller § 7, stk. 2,
fremgår bl.a.:
                                                - 23 -
                ”flygtningenævnets begrundelse og resultat
                ...
                flygtningenævnet finder, at klageren ikke har sandsynliggjort omstændig-
                heder, der indebærer, at han opfylder betingelserne for at blive meddelt op-
                holdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 1, eller 2.
                nævnet finder således, at klageren ikke har sandsynliggjort, at han har en
                konkret og individuel konflikt med de syriske myndigheder, jf. herved ud-
                lændingelovens § 7, stk. 1, i anledning af, at han i forbindelse med sin kid-
                napning i 2012 har betalt løsepenge til den frie syriske hær. nævnet har
                herved lagt vægt på, at klageren har forklaret udbyggende og divergerende
                om den bistand, som han modtog fra ..., og at klageren gennem en læn- gere
                periode på op mod tre år har kunnet opholde sig hos sin svigerfamilie i den
                regeringskontrollerede del af aleppo uden konkrete problemer. det er
                endvidere indgået i nævnets vurdering, at klageren ikke ved, om der udtryk-
                keligt er blevet spurgt efter ham, i forbindelse med at svigerfamiliens bopæl
                blev eftersøgt af myndighederne på et tidspunkt efter hans udrejse af syrien,
                ligesom klageren har forklaret, at der heller ikke er sket noget med hans fa-
                milie, der boede hos svigerfamilien.
                oplysningerne om hans familiemæssige baggrund, herunder de tidligere fa-
                miliemæssige relationer til det muslimske broderskab, og den omstændig-
                hed, at klageren kommer fra et oprørskontrolleret område, kan ikke i sig
                selv og i øvrigt henset til klagerens og dennes families langvarige ophold i
                aleppo, føre til en anden vurdering.
                nævnet finder heller ikke, at klageren har sandsynliggjort, at han har en
                konkret og individuel konflikt med den frie syriske hær, der kan føre til
                opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 2. nævnet har herved lagt
                vægt på, at forholdet, der stammer fra 2012, må anses for afsluttet.
                på den baggrund stadfæster flygtningenævnet udlændingestyrelsens afgø-
                relse, hvorefter klageren og dennes barn er meddelt opholdstilladelse i med-
                før af udlændingelovens § 7, stk. 3.”
det fremgår af udlændingestyrelsens afgørelse af 14. december 2017, at a senest har fået
forlænget sin opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3, til udløb den 28. januar
2019.
b:
b, der er statsborger i syrien, indrejste den 28. august 2015 i danmark.
den 22. oktober 2015 blev b meddelt opholdstilladelse i danmark i medfør af
udlændingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus begrundet i
                                               - 24 -
de generelle forhold i hjemlandet syrien). af begrundelsen for opholdstilladelsen fremgår
bl.a.:
               ”opholdstilladelse
               udlændingestyrelsen har besluttet at give dig opholdstilladelse efter udlæn-
               dingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus).
               …
               retsregler
               vi har ved behandlingen af din ansøgning om asyl vurderet, om du er om-
               fattet af udlændingelovens § 7, stk. 1 (konventionsstatus).
               vi har vurderet, om du er i risiko for forfølgelse på grund af din race, religi-
               on, nationalitet, dit tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller dine politi-
               ske anskuelser og befinder dig udenfor det land, i hvilket du har statsborger-
               ret.
               vi har også vurderet, om du ved en tilbagevenden til dit hjemland er i risiko
               for dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig behandling
               eller straf, og om du er omfattet af udlændingelovens § 7, stk. 2 (beskyttel-
               sesstatus) eller udlændingelovens 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus).
               faktiske oplysninger
               vi har lagt til grund, at du er statsborger i syrien.
               vi har endvidere lagt til grund, at du er araber og sunnimuslim.
               bevisvurdering
               du har som asylmotiv henvist til, at du er eftersøgt af de syriske myndighe-
               der.
               du har videre henvist til de generelle forhold i syrien.
               du har til støtte for dit asylmotiv oplyst, at du i maj 2015 er blevet opsøgt to
               gange på din bopæl af uniformerede mænd, som du formoder kommer fra
               det syriske luftvåbens efterretningstjeneste. du blev i den forbindelse an-
               modet om, at betale 1.5 mio. syriske lira til staten i kampen mod terrorister.
               vi vurderer, at du ikke er i risiko for forfølgelse på grund af din race, religi-
               on, nationalitet, dit tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller dine politi-
               ske anskuelser.
               vi har herved lagt vægt på, at du har oplyst, at alle erhvervsdrivende blev
               anmodet om at betale penge til staten, og at du ikke var individuelt udvalgt.
                                - 25 -
vi har videre lagt vægt på, at du til oplysnings – og motivsamtalen den 21.
september 2015 har oplyst, at du ikke er blevet truet eller udsat for voldelige
overgreb fra de syriske myndigheder i forbindelse med, at du er blevet op-
søgt på din bopæl.
det forhold, at du har oplyst, at din nabo har modtaget et brev, hvori der
står, at du skal henvende dig til myndighederne, kan ikke føre til en ændret
vurdering.
vi har ved vurderingen heraf lagt vægt på, at du ikke præcist ved, hvad der
står i brevet, og at det beror på din egen formodning, at der er tale om en re-
el efterlysning af dig.
i den forbindelse bemærkes det, at det ligeledes beror på din egen formod-
ning, at du står i et asylberettigende modsætningsforhold til de syriske myn-
digheder.
vi har desuden lagt vægt på, at du efterfølgende flyttede til hraytan, hvor du
boede i omkring en måned uden at opleve yderligere konflikter med myn-
dighederne.
i øvrigt bemærkes det, at din familie fortsat opholder sig i hraytan, og at du
har oplyst, at de på intet tidspunkt har oplevet konflikter af nogen art.
det forhold, at du i 2013 har deltaget i en demonstration, kan ikke føre til en
ændret vurdering.
vi har herved lagt vægt på, at du ikke har oplevet konflikter på baggrund af
din deltagelse i demonstrationen, ligesom du har oplyst, at du ikke har gjort
noget, der skulle gøre dig særlig profileret.
derfor kan du ikke gives opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk.
1.
vi vurderer derimod, at du ved en tilbagevenden til dit hjemland vil være i
risiko for at blive udsat for dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller
umenneskelig behandling eller straf.
vi har herved lagt vægt på, at personer, som kommer fra områder i syrien,
hvor der foregår væbnede kampe, hvor der sker angreb mod civile, eller
hvor der for nyligt har fundet sådanne handlinger sted, ved en tilbagevenden
til hjemlandet aktuelt må anses for at være i reel risiko for at blive udsat for
overgreb omfattet af den europæiske menneskerettighedskonventions arti-
kel 3.
vi finder dog på baggrund af ovenstående asylmotiv, at risikoen ikke er be-
grundet i individuelle omstændigheder. du kan derfor ikke gives opholdstil-
ladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 2.
vi finder derimod, at risikoen har baggrund i en særlig alvorlig situation i
dit hjemland, som følge af vilkårlig voldsudøvelse og overgreb på civile i
[land]. derfor gives du opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3.”
                                                - 26 -
den 20. maj 2016 ansøgte b på vegne af sin ægtefælle, ..., og deres fællesbørn, ... og ..., om
familiesammenføring i danmark. den 22. november 2016 traf udlændingestyrelsen
afgørelse om afslag på deres ansøgninger om familiesammenføring. af afgørelsen
vedrørende ... fremgår bl.a.:
                ”afslag på ansøgning om familiesammenføring
                den 20. maj 2016 indgav b via advokaterne foldschack & forchhammer på
                dine vegne ansøgning om familiesammen- føring i danmark med henvisning
                til, at i er ægtefæller.
                afgørelse
                udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
                efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, kan der gives opholdstilla-
                delse i danmark, hvis den i danmark fastboende person har haft opholdstil-
                ladelse efter § 7, stk. 3, i mere end de sidste 3 år.
                du kan ikke gives opholdstilladelse efter § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, da b den
                22. oktober 2015 fik opholdstilladelse efter § 7, stk. 3, og ikke har haft en
                sådan opholdstilladelse i mere end de sidste 3 år.
                vi gør opmærksom på, at vi med denne afgørelse ikke har taget stilling til,
                om de andre betingelser er opfyldt.
                vi har fx ikke taget stilling til, om jeres ægteskab kan anses som retsgyldigt
                i danmark.
                vi har endvidere vurderet ansøgningen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
                efter denne bestemmelse kan der gives opholdstilladelse, hvis ganske særli-
                ge grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor. efter vores
                opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde. du kan der-
                for heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
                oplysninger i sagen
                den 28. august 2015 indrejste b i danmark.
                …
                det fremgår af ansøgningen, at i har fire børn sammen, som er født i 2003,
                1999, 1995 og 1993, hvoraf to opholder sig i danmark, og de to andre søger
                familiesammenføring.
                det fremgår endvidere af ansøgningen, at i blev gift i syrien den 2. septem-
                                              - 27 -
            ber 1993, at i sidst så hinanden i juli 2015, og at du ikke lider af alvorlig
            sygdom eller handicap.
            den 3. november 2016 modtog vi lægelig dokumentation dateret den 16.
            april 2015, hvoraf det fremgår, at du lider af depression og forhøjet blod-
            tryk. ligeledes modtog vi lægelig dokumentation vedrørende din
            søn, hvoraf det fremgår, at han lider af depression.
            derfor får du afslag (begrundelse)
            …
            vi har ved afgørelsen lagt til grund, at:
                 •   du lider af depression og forhøjet blodtryk, og
                               • din søn lider af depression.
            vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
            danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
            ikke fundet, at hensynet til familiens enhed og danmarks internationale for-
            pligtelser tilsiger, at der skal meddeles opholdstilladelse. vi har lagt vægt
            på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til ægtefælle-
            sammenføring på grund af bs særlige midlertidige opholdsretlige status.
            det forhold, at du og din søn lider af depression, og at du lider af forhøjet
            blodtryk, kan ikke føre til en ændret vurdering, da vi har vurderet, at der ik-
            ke er tale om sygdom af så alvorlig karakter, at det kan begrunde opholdstil-
            ladelse efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
            vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
            tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
            artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din ægtefælle
            har haft opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3 i mere end de
            sidste 3 år.”
af udlændingestyrelsens afslag på ...s ansøgning om familiesammenføring frem- går bl.a.:
            ”afslag på ansøgning om familiesammenføring
            den 20. maj 2016 indgav b via advokaterne foldschack & forchhammer på
            dine vegne ansøgning om familiesammen- føring i danmark med henvisning
            til, at han er din far.
            afgørelse
            udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
                                 - 28 -
efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, kan der gives opholdstilla-
delse i danmark, hvis den i danmark fastboende person har haft opholdstil-
ladelse efter § 7, stk. 3, i mere end de sidste 3 år.
du kan ikke gives opholdstilladelse efter § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, da b den
22. oktober 2015 fik opholdstilladelse efter § 7, stk. 3, og ikke har haft en
sådan opholdstilladelse i mere end de sidste 3 år.
vi gør opmærksom på, at vi med denne afgørelse ikke har taget stilling til,
om de andre betingelser er opfyldt.
vi har endvidere vurderet ansøgningen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
efter denne bestemmelse kan der gives opholdstilladelse, hvis ganske særli-
ge grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor. efter vores
opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde. du kan der-
for heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
oplysninger i sagen
den 28. august 2015 indrejste b i danmark.
…
det fremgår af ansøgningen, at du bor sammen med din mor i syrien, og at
du ikke lider af alvorlig sygdom eller handicap.
det fremgår af endvidere af ansøgningen, at du grundet situationen i syrien
er i overhængende livsfare, og at du derudover ikke har stabil adgang til
mad, vand eller medicin.
den 3. november 2016 modtog vi lægelig dokumentation dateret den 16.
april 2015, hvoraf det fremgår, at din mor og bror lider af depression, og at
din mor har forhøjet blodtryk.
derfor får du afslag (begrundelse)
…
vi har ved afgørelsen lagt til grund, at:
     •  du bor sammen med din mor i syrien
     •  du ikke lider af alvorlig sygdom eller handicap
     •  din mor og bror lider af depression, og
     •  din mor har forhøjet blodtryk.
vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
ikke fundet, at hensynet til familiens enhed og danmarks internationale for-
pligtelser tilsiger, at der skal meddeles opholdstilladelse. vi har lagt vægt
på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til familiesam-
menføring på grund af bs særlige midlertidige op- holdsretlige status.
                                              - 29 -
            det kan ikke føre til en ændret vurdering, at din mor og din bror lider af de-
            pression, og at din mor har forhøjet blodtryk.
            det kan heller ikke føre til en ændret vurdering, at du grundet situationen i
            syrien er i overhængende livsfare, da der er tale om forhold af asylretlig ka-
            rakter, som ikke kan føre til, at du meddeles opholdstilladelse efter bestem-
            melsen.
            ydermere kan det ikke føre til en ændret vurdering, at du ikke har stabil ad-
            gang til mad, vand eller medicin. vi bemærker, at generelt dårlige sociale og
            økonomiske forhold i ansøgerens hjemland efter vores praksis ikke kan
            danne grundlag for opholdstilladelse.
            vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
            tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
            artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din far har haft
            opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3 i mere end de sidste 3
            år.”
af udlændingestyrelsens afslag på ...s ansøgning om familiesammenføring fremgår bl.a.:
            ”afslag på ansøgning om familiesammenføring
            den 20. maj 2016 indgav b via advokaterne foldschack & forchhammer
            på dine vegne ansøgning om familiesammen- føring i danmark med
            henvisning til, at han er din far.
            afgørelse
            udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
            efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1, kan der gives opholdstilladelse, hvis
            ganske særlige grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor.
            efter vores opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde.
            du kan derfor heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
            oplysninger i sagen
            den 28. august 2015 indrejste b i danmark.
            …
            det fremgår af ansøgningen, at du bor sammen med din mor i syrien, og at
            du ikke lider af alvorlig sygdom eller handicap.
            det fremgår endvidere af ansøgningen, at du grundet situationen i syrien er
            i overhængende livsfare, og at du derudover ikke har stabil adgang til mad,
            vand eller medicin.
                                                - 30 -
              den 3. november 2016 modtog vi lægelig dokumentation dateret den 16.
              april 2015, hvoraf det fremgår, at du og din mor lider af depression, og at
              din mor har forhøjet blodtryk.
              derfor får du afslag (begrundelse)
              …
              vi har ved afgørelsen lagt til grund, at:
                   •  du bor sammen med din mor i syrien
                   •  du lider depression, og
                   •  din mor lider af depression og forhøjet blodtryk.
              vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
              danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
              ikke fundet, at hensynet til familiens enhed og danmarks internationale for-
              pligtelser tilsiger, at der skal meddeles opholdstilladelse. vi har lagt vægt
              på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til familiesam-
              menføring på grund af bs særlige midlertidige op- holdsretlige status.
              det forhold, at du og din mor lider af depression, og at din mor også lider af
              forhøjet blodtryk, kan ikke føre til en ændret vurdering, da vi har vurderet,
              at der ikke er tale om sygdom af så alvorlig karakter, at det kan begrunde
              opholdstilladelse efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
              det kan heller ikke føre til en ændret vurdering, at du grundet situationen i
              syrien er i overhængende livsfare, da der er tale om forhold af asylretlig ka-
              rakter, som ikke kan føre til, at du meddeles opholdstilladelse efter bestem-
              melsen.
              ydermere kan det ikke føre til en ændret vurdering, at du ikke har stabil ad-
              gang til mad, vand eller medicin. vi bemærker, at generelt dårlige sociale og
              økonomiske forhold i ansøgerens hjemland efter vores praksis ikke kan
              danne grundlag for opholdstilladelse.
              vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
              tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
              artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din far har haft
              opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3 i mere end de sidste 3
              år.”
bs advokat klagede herefter over udlændingestyrelsens afgørelser til udlændingenævnet,
som ved afgørelse af 20. januar 2017 stadfæstede udlændinge- styrelsens afgørelser. af
udlændingenævnets afgørelse fremgår bl.a.:
              ”udlændingenævnet har nu behandlet deres klage af 6. december 2016 over
              udlændingestyrelsens afgørelser af 22. november 2016 vedrørende deres
                                - 31 -
klienter ..., ... og .... ...
ved behandlingen af klagen har udlændingenævnet gennemgået sagens ak-
ter samt vurderet det, som de har anført i deres e-mails af 6. december
2016, 20. december 2016 og 2. januar 2016.
udlændingenævnet finder ikke grundlag for at ændre udlændingestyrelsens
afgørelser. deres klienter ..., ... og ... kan således ikke gives
opholdstilladelse i danmark under henvisning til b, som er henholdsvis
ægtefælle og fader til …, ... og ..., da b den 22. oktober 2015 fik
opholdstilladelse i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig
beskyttelsesstatus), og endnu ikke har haft denne opholdstilladelse i mere
end de sidste tre år, og idet der ikke foreligger ganske særlige grunde efter
udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
nedenfor kan de læse nærmere om begrundelsen for denne afgørelse.
…
faktiske omstændigheder af betydning for sagens afgørelse
b er født den 11. februar 1971 i syrien, hvor han er statsborger.
deres klient ... er født den 16. februar 1966 i syrien, hvor hun er statsborger.
... har et særbarn, ..., der er født den 25. juni 1993. det fremgår af
udlændingeinformationsportalen, at ... den 29. oktober 2015 blev meddelt
opholdstilladelse i danmark i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3.
bs og ...s ældste fællesbarn, …, der er født den 10. maj 1995, blev den 8.
april 2016 meddelt opholdstilladelse i danmark i medfør af
udlændingelovens § 7, stk. 1.
b og ... har desuden to mindreårige fællesbørn, ... og ..., der er født
henholdsvis den …. januar 1999 og den … januar 2003 i syrien, hvor de er
statsborgere.
det fremgår af bs asylsag blandt andet, at han sammen med ...s særbarn, ..., i
juni 2015 udrejste af syrien, at han og ... rejste via tyrkiet og grækenland til
danmark, hvor han og ... ankom den 28. august 2015 og søgte asyl.
det fremgår endvidere af bs asylsag blandt andet, at hans ægtefælle og
parrets fællesbørn, samt forældre bor i hjemlandet syrien, og at han har fire
brødre, der bor i danmark.
endvidere fremgår det af bs asylsag blandt andet,
                                 - 32 -
at hans storebroder var gift med en kvinde, der blev gravid, at storebroderen
imidlertid afgik ved døden inden barnet blev født, at b herefter giftede sig
med storebroderens enke, ..., og at han kalder ...s særbarn ... for sin datter,
men at han ikke officielt har adopteret ....
endelig fremgår det af bs asylsag blandt andet, at han er ved godt helbred,
og at han ikke modtager medicin eller lægelig behandling.
…
udlændingestyrelsen modtog den 21. oktober 2016 ansøgningsskemaerne
vedrørende ..., ... og ....
det fremgår af ...s ansøgning blandt andet, at hun opholder sig i syrien, at
hun og b mødte hinanden cirka to måneder før brylluppet igennem ...s
familie, at hun og b indgik ægteskab den …. september 1993 i aleppo,
syrien, at hun har forældre og søskende i hjemlandet, at hun og b taler
arabisk sammen, og at hun er hjemmegående.
det fremgår endvidere af ...s ansøgningsskema blandt andet, at hun ikke har
et alvorligt handicap eller lider af en alvorlig sygdom, og at hun ikke er
afhængig af, at en anden person passer hende.
det fremgår af bs og ...s fællesbørn ...s og ...s ansøgninger, at de ligeledes
opholder sig i syrien sammen med ..., og at de ikke lider af alvorlige
sygdomme eller et alvorligt handicap.
endvidere fremgår det af fællesbørnenes ansøgninger, at fællesbørnene er i
overhængende livsfare grundet situationen i syrien, og at der ikke er stabil
adgang til mad, vand eller medicin.
endelig fremgår det af fællesbørnenes ansøgning, at de i 2003 opholdt sig
otte måneder i tyrkiet.
ved e-mail af 3. november 2016 fremsendte advokatfuldmægtig sidsel ar-
ler juhl til udlændingestyrelsen blandt andet en ”medical repport” af 16.
april 2015 fra læge abdulhamid ramadan, hvoraf det fremgår, at ... lider af
forhøjet blodtryk og depression.
vedhæftet e-mailen af 3. november 2016 var endvidere en ”medical rep-
port” af 16. april 2016 fra læge abdulhamid ramadan, hvoraf det fremgår,
at … lider af depression.
den 22. november 2016 meddelte udlændingestyrelsen ... og fællesbørnene
... og ... afslag på opholdstilladelse i danmark.
ved e-mail af 6. december 2016 påklagede de udlændingestyrelsens afgø-
                                  - 33 -
relser af 22. november 2016 til udlændingenævnet. de har til støtte for de-
res klage anført blandt andet, at udlændingestyrelsens afgørelser af 22. no-
vember 2016 er ugyldige, da udlændingelovens bestemmelse i § 9, stk. 1, nr.
1, litra d, er ugyldig, idet bestemmelsen efter sit indhold strider mod basale
og klare menneskeretlige standarder, herunder den europæiske menneske-
rettighedskonvention, som er inkorporeret i dansk lovgivning og som kon-
kret må anses for at have forrang i forhold til den omhandlede bestemmelse
i udlændingeloven.
de har endvidere til støtte for deres klage anført blandt andet, at udlændin-
gelovens 3-årsregel strider mod den europæiske menneskerettighedskon-
ventionsartikel 8 og praksis fra den europæiske menneskerettighedsdom-
stol, hvor det er fastslået, at en flygtning har krav på en hurtig familiesam-
menføring. de har i den forbindelse henvist til institut for menneskeret-
tigheders høringssvar af 6. januar 2016, herunder særligt til side 6ff.
ved e-mail af 20. december 2016 fremsendte de på vegne af … et brev,
hvoraf det fremgår blandt andet, at krigen i aleppo bliver værre dag for dag,
og at ...s lillebroder snart fylder 18 år og derfor er i livsfare, hvis regimet
overtager magten dér hvor familien opholder sig aktuelt.
det fremgår endvidere af brevet, at ...s faders helbred også bliver værre, at
han lider af svær depression og ikke foretager sig noget, at han græder og har
svært ved at sove, ligesom han taler om at begå selvmord, og at han har
nægtet enhver behandling.
vedhæftet ...s brev var et brev af 6. december 2016 fra bs socialrådgiver
lise berendt, hvoraf det frem- går, at b aktuelt er frameldt sprogskole og i
øvrigt program på grund af sit helbred, og at det er en uholdbar situation,
som det er vanskeligt at få løst uden familiesammenføring.
ved e-mail af 2. januar 2017 har de på vegne af b fremsendt en skrivelse af
23. december 2016 fra alment praktiserende læge jens peter geil, hvoraf det
fremgår blandt andet, at b og herboende børn er svært påvirkede af
situationen og aldeles magtesløse.
vurdering
indledningsvis bemærkes, at et eventuelt grundlag for at tillade familie-
sammenføring for deres klient ... som udgangspunkt skal findes i
udlændingeloven § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, og at et eventuelt grundlag for at
tillade familiesammenføring for deres klient ... som udgangspunkt skal
findes i § 9, stk. 1, nr. 2, litra d.
den 22. oktober 2015 meddelte udlændingestyrelsen ...s ægte- fælle og ...s
fader b opholdstilladelse i danmark i medfør af udlændingelovens § 7, stk.
3, med henblik på midlertidigt ophold. den 29. august 2016 forlængede
udlændingestyrelsen bs opholdstilladelse i medfør af udlændingelovens § 7,
                                  - 34 -
stk. 3. b har således ikke haft denne opholdstilla- delse i mere end de sidste
tre år.
... er derfor ikke omfattet af den persongruppe, der kan medde- les
opholdstilladelse efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1.
af samme grund er ... og bs mindre- årige fællesbarn ... ikke omfattet af den
persongruppe, der kan meddeles opholdstilladelse udlændingelovens § 9,
stk. 1, nr. 2, uanset at hun er under 15 år.
det forhold, at de til støtte for deres klage har anført, at udlændingelovens
§ 9, stk. 1, nr. 1, litra d, er ugyldig, da bestemmelsen strider mod basale og
klare menneskeretlige standarder, herunder den europæiske menneskeret-
tighedskonventions artikel 8 og praksis fra den europæiske menneskeret-
tighedsdomstol, finder udlændingenævnet ikke kan føre til en ændret vurde-
ring.
udlændingenævnet skal i den forbindelse henvise til, at folketinget har ved-
taget bestemmelsen i udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, i overens-
stemmelse med lovgivningsproceduren og et flertal i folketinget i den for-
bindelse har fundet, at reglerne er i overensstemmelse med danmarks inter-
nationale forpligtelser.
udlændingenævnet lægger derefter til grund, at bestemmelsen er gyldig.
udlændingenævnet foretager således en konkret og individuel prøvelse i
hver enkelt sag om familiesammenføring, hvor den herboende reference har
opholdstilladelse i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3, herunder en prø-
velse af, om danmarks internationale forpligtelser kan føre til, at ansøgeren
skal meddeles opholdstilladelse.
…
vurdering vedrørende udlændingelovens § 9 c, stk. 1
udlændingenævnet finder endvidere, at der ikke foreligger ganske særlige
grunde til at meddele deres klienter ..., ... og ... opholdstilladelse i medfør
af udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at b er meddelt
opholdstilladelse i danmark med henblik på midlertidigt ophold, jf.
udlændingelovens § 7, stk. 3.
udlændingenævnet finder, at der ikke i øvrigt foreligger oplysninger om
deres klienters personlige forhold, herunder helbredsmæssige forhold, der
kan begrunde, at deres klienter gives opholdstilladelse.
det er indgået i grundlaget for udlændingenævnets vurdering, at advokat-
fuldmægtig sidsel arler juhl ved e-mail af 3. november 2016 fremsendte
helbredsoplysninger vedrørende ... og ..., hvoraf det fremgår, at ... lider af
forhøjet blodtryk og depression, og at … lider af depression.
                                 - 35 -
det er endvidere indgået i grundlaget for udlændingenævnets vurdering, at
de i forbindelse med klagen har indsendt oplysninger om bs helbred,
herunder at han lider af svær depression og ikke fore- tager sig noget, at han
græder og har svært ved at sove, at han aktuelt er frameldt sprogskole og i
øvrigt program på grund af sit helbred, ligesom han taler om at begå
selvmord, og at han har nægtet enhver behandling, ligesom det er indgået i
grundlaget for vurderingen, at alment praktiserende læge jens peter geil i
sin skrivelse af 23. december 2016 har oplyst, at b og herboende børn er
svært påvirkede af situationen og aldeles magtesløse. udlændingenævnet
finder imidlertid, at dette ikke kan føre til en ændret vurdering.
udlændingenævnet finder således, at der ikke herved er tale om sådanne al-
vorlige sygdomme eller handicaps, at der er grundlag for at meddele op-
holdstilladelse i medfør af udlændingelovens § 9 c, stk. 1. udlændingenæv-
net finder endvidere ikke, at det forhold, at der er opstået sådanne helbreds-
mæssige problemer, efter der er meddelt afslag på familiesammenføring, i
sig selv kan føre til, at der nu meddeles opholdstilladelse.
udlændingenævnet skal hertil bemærke, at det fremgår af deres klients æg-
tefælles asylsag, at han er ved godt helbred, og at han ikke modtager medi-
cin eller lægelig behandling, ligesom at det fremgår af deres klients ansøg-
ning, at hun ikke lider af alvorlige sygdomme eller alvorlige handicaps, og
at hun ikke har behov for at andre passer hende.
udlændingenævnet skal endvidere bemærke, at generelle sociale og økono-
miske forhold i en ansøgers hjemland eller opholdsland ikke kan danne
grundlag for en opholdstilladelse efter bestemmelsen i udlændingelovens §
9 c, stk. 1.
udlændingenævnet finder endvidere at et afslag på opholdstilladelse i med-
før af udlændingelovens § 9 c, stk. 1, i forhold til deres klienter på nuvæ-
rende tidspunkt ikke kan anses for at være i strid med danmarks internatio-
nale forpligtelser, idet deres klienter ikke herved er afskåret fra muligheden
for familiesammenføring med b på et senere tids- punkt. udlændingenævnet
henviser herved til, at b aktuelt ikke har opholdt sig i danmark i mindst tre år
med en opholdstilla- delse i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3.
det er indgået i grundlaget for udlændingenævnets vurdering, at det frem-
går af ...s og ...s ansøgninger, at de er i overhængende livsfare grundet
situationen i syrien, og at der ikke er stabil adgang til mad, vand eller
medicin, og at ... i sit brev, har oplyst, at kri- gen i aleppo bliver værre dag
for dag, og at ... snart fylder 18 år og derfor er i fare, hvis regimet overtager
magten dér hvor familien ophol- der sig aktuelt. udlændingenævnet finder
imidlertid, at dette ikke kan føre til en ændret vurdering, idet der kan være
tale om asylretlige forhold, der ik- ke kan begrunde meddelelse af
opholdstilladelse i medfør af udlændingelo- vens § 9 c, stk. 1.
udlændingenævnet skal endvidere bemærke, at generelle vanskelige leve-
                                                - 36 -
                forhold på grund af krigshandlinger med videre ikke i sig selv kan føre til
                opholdstilladelse efter bestemmelsen.
                det forhold, at ... og …, der er voksne børn, også har opholdstilladelse i
                danmark, kan på ovenstående baggrund ej heller føre til en ændret
                vurdering.
                udlændingenævnet stadfæster således udlændingestyrelsens afgørelser af
                22. november 2016.”
det fremgår af udlændingestyrelsens afgørelse af 9. oktober 2017, at b har fået forlænget
sin opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3, til udløb den 24. oktober 2018.
c
c, der er statsborger i syrien, indrejste den 9. september 2015 i dan- mark.
den 8. marts 2016 blev c meddelt opholdstilladelse i danmark i medfør af
udlændingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus begrundet i de gene- relle
forhold i hjemlandet syrien). af begrundelsen for opholdstilladelsen fremgår bl.a.:
                ”opholdstilladelse
                udlændingestyrelsen har besluttet at give dig opholdstilladelse efter udlæn-
                dingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus).
                …
                retsregler
                vi har ved behandlingen af din ansøgning om asyl vurderet, om du er om-
                fattet af udlændingelovens § 7, stk. 1 (konventionsstatus).
                vi har vurderet, om du er i risiko for forfølgelse på grund af din race, religi-
                on, nationalitet, dit tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller dine politi-
                ske anskuelser og befinder dig udenfor det land, i hvilket du har statsborger-
                ret.
                vi har også vurderet, om du ved en tilbagevenden til dit hjemland er i risiko
                for dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig behandling
                eller straf, og om du er omfattet af udlændingelovens § 7, stk. 2 (beskyttel-
                sesstatus) eller udlændingelovens 7, stk. 3 (midlertidig beskyttelsesstatus).
                faktiske oplysninger
                                               - 37 -
               vi har lagt til grund, at du er statsborger i syrien.
               vi har lagt til grund, at du er etnisk araber og muslim af trosretning.
               bevisvurdering
               du har som asylmotiv henvist til, at du frygter at skulle stå ved checkpoints,
               som civilkomiteen kontrollerede i aleppo.
               du har endvidere henvist til de generelle forhold som følge af krigen i syri-
               en.
               du har til støtte for dit asylmotiv oplyst, at personer på din alder er i risiko
               for at skulle arbejde sammen med civilkomiteen ved checkpoints for at tjek-
               ke, om de forbipasserende var i modsætningsforhold til regimet.
               vi vurderer, at du ikke er i risiko for forfølgelse på grund af din race, religi-
               on, nationalitet, dit tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller dine politi-
               ske anskuelser.
               vi har herved lagt vægt på, at du ikke har haft nogen konkrete konflikter af
               ovennævnte grunde.
               det forhold, at du frygter at skulle arbejde med civilkomiteen kan ikke føre
               til en ændret vurdering.
               vi har herved lagt vægt på, at du reelt ikke har arbejdet med civilkomiteen,
               og at din frygt herfor således alene hviler på din egen formodning.
               derfor kan du ikke gives opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk.
               1.
               vi vurderer derimod, at du ved en tilbagevenden til dit hjemland vil være i
               risiko for at blive udsat for dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller
               umenneskelig behandling eller straf.
               vi finder dog på baggrund af ovenstående asylmotiv, at risikoen ikke er be-
               grundet i individuelle omstændigheder. du kan derfor ikke gives opholdstil-
               ladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 2.
               vi finder derimod, at risikoen har baggrund i en særlig alvorlig situation i
               dit hjemland, som følge af vilkårlig voldsudøvelse og overgreb på civile i
               [land]. derfor gives du opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3.”
den 20. maj 2016 ansøgte c på vegne af sin ægtefælle, ..., og deres fællesbørn, ..., ... og ...
om familiesammenføring i danmark. den 11. november 2016 traf udlændingestyrelsen
afgørelse om afslag på deres ansøgninger om familiesammenføring. af afgørelsen
vedrørende ... fremgår bl.a.:
                                - 38 -
”afslag på ansøgning om familiesammenføring
den 20. maj 2016 indgav foldschack & forchhammer på dine vegne an-
søgning om familiesammenføring med c, med henvisning til, at i er
ægtefæller.
afgørelse
udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, kan der gives opholdstilla-
delse i danmark, hvis den i danmark fastboende person har haft opholdstil-
ladelse efter § 7, stk. 3, i mere end de sidste 3 år.
du kan ikke gives opholdstilladelse efter § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, da c den
8. marts 2016 fik opholdstilladelse efter § 7, stk. 3, og ikke har haft en sådan
opholdstilladelse i mere end de sidste 3 år.
vi gør opmærksom på, at vi med denne afgørelse ikke har taget stilling til,
om de andre betingelser er opfyldt.
vi har fx ikke taget stilling til, om jeres ægteskab kan anses som retsgyldigt
i danmark.
vi har endvidere vurderet ansøgningen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
efter denne bestemmelse kan der gives opholdstilladelse, hvis ganske særli-
ge grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor. efter vores
opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde. du kan der-
for heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
oplysninger i sagen
den 9. september 2015 indrejste c i danmark.
…
det fremgår af ansøgningen, at i har fire børn sammen, som er født i 1992,
1995, 1999 og 2005, hvoraf tre søger familiesammenføring.
det fremgår endvidere af ansøgningen, at i blev gift i aleppo den ... maj
1991, at i sidst så hinanden den 17. august 2015, og at du ikke har et alvor-
ligt handicap eller lider af alvorlig sygdom.
derfor får du afslag (begrundelse)
…
vi har ved afgørelsen lagt til grund, at:
     •  du ikke har et alvorlig handicap eller lider af alvorlig sygdom.
                                              - 39 -
            vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
            danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
            ikke fundet, at hensynet til familiens enhed og danmarks internationale for-
            pligtelser tilsiger, at der skal meddeles opholdstilladelse. vi har lagt vægt
            på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til ægtefælle-
            sammenføring på grund af cs særlige midlertidige op- holdsretlige status.
            vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
            tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
            artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din ægtefælle
            har haft opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3 i mere end de
            sidste 3 år.”
af udlændingestyrelsens afslag på ...s ansøgning om familiesammenføring fremgår bl.a.:
            ”afslag på ansøgning om familiesammenføring
            den 20. maj 2016 indgav foldschack & forchhammer på dine vegne an-
            søgning om familiesammenføring med c, med henvisning til, at han er din
            far.
            afgørelse
            udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
            efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, kan der gives opholdstilla-
            delse i danmark, hvis den i danmark fastboende person har haft opholdstil-
            ladelse efter § 7, stk. 3, i mere end de sidste 3 år.
            du kan ikke gives opholdstilladelse efter § 9, stk. 1, nr. 2, litra d, da c den
            8. marts 2016 fik opholdstilladelse efter § 7, stk. 3, og ikke har haft en sådan
            opholdstilladelse i mere end de sidste 3 år.
            vi gør opmærksom på, at vi med denne afgørelse ikke har taget stilling til,
            om de andre betingelser er opfyldt.
            vi har endvidere vurderet ansøgningen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
            efter denne bestemmelse kan der gives opholdstilladelse, hvis ganske særli-
            ge grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor. efter vores
            opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde. du kan der-
            for heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
            oplysninger i sagen
            den 9. september 2015 indrejste c i danmark.
            …
                                            - 40 -
          det fremgår af ansøgningen, at du bor sammen med din mor i syrien, og at
          du ikke har et alvorligt handicap eller lider af alvorlig sygdom.
          derfor får du afslag (begrundelse)
          …
          vi har ved afgørelsen lagt til grund, at:
               •  du bor sammen med din mor i syrien,
               •  du ikke har et alvorlig handicap eller lider af alvorlig sygdom.
          vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
          danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
          ikke fundet, at hensynet til familiens enhed og danmarks internationale for-
          pligtelser tilsiger, at der skal meddeles opholdstilladelse. vi har lagt vægt
          på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til familiesam-
          menføring på grund af cs særlige midlertidige op- holdsretlige status.
          vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
          tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
          artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din far har haft
          opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3 i mere end de sidste 3
          år.”
af udlændingestyrelsens afslag på ...s ansøgning om familiesammenføring fremgår
bl.a.:
          ”afslag på ansøgning om familiesammenføring
          den 20. maj 2016 indgav foldschack & forchhammer på dine vegne an-
          søgning om familiesammenføring med c, med henvisning til, at han er din
          far.
          afgørelse
          udlændingestyrelsen kan ikke give dig opholdstilladelse.
          efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1, kan der gives opholdstilladelse, hvis
          ganske særlige grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler derfor.
          efter vores opfattelse er der ikke oplyst om sådanne ganske særlige grunde.
          du kan derfor heller ikke få opholdstilladelse efter § 9 c, stk. 1.
          oplysninger i sagen
          den 9. september 2015 indrejste c i danmark.
          …
                                                 - 41 -
            det fremgår af ansøgningen, at du bor sammen med din mor i syrien, og at
            du ikke har et alvorligt handicap eller lider af alvorlig sygdom.
            derfor får du afslag (begrundelse)
            …
            vi har ved afgørelsen lagt til grund, at:
                 •   du bor sammen med din mor i syrien, og
                 •   du ikke har et alvorligt handicap eller lider af alvorlig sygdom.
            vi har foretaget en konkret vurdering af disse omstændigheder i forhold til
            danmarks forpligtelser efter emrk artikel 8. vi har ved denne vurdering
            ikke fundet, at hensynet til familiens enhed og danmarks internationale for-
            pligtelser tilsiger, at der skal meddeles opholdstilladelse. vi har lagt vægt
            på, at denne afgørelse ikke permanent afskærer din adgang til familiesam-
            menføring på grund af cs særlige midlertidige op- holdsretlige status.
            vi har således vurderet, at der ikke er tale om en sådan ganske særlig situa-
            tion, hvor hensynet til familiens enhed gør, at danmark i henhold til emrk
            artikel 8 er forpligtet til at give dig opholdstilladelse, inden din far har haft
            opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3 i mere end de sidste 3
            år.”
cs    advokat      klagede        herefter     over    udlændingestyrelsens     afgørelser  til
udlændingenævnet, som ved afgørelse af 2. marts 2017 stadfæstede udlændingesty-
relsens afgørelser. af udlændingenævnets afgørelse fremgår bl.a.:
            ”udlændingenævnet har nu behandlet deres klage af 6. december 2016 over
            udlændingestyrelsens afgørelser af 11. november 2016 vedrørende deres
            klienter ..., ..., ... og .... ...
            ved behandlingen af klagen har udlændingenævnet gennemgået sagens ak-
            ter samt vurderet det, som de har anført i deres e-mail af 6. december 2016.
            udlændingenævnet finder ikke grundlag for at ændre udlændingestyrelsens
            afgørelser. deres klienter ..., ..., ... og ... kan således ikke gives op-
            holdstilladelse i danmark under henvisning til c, som er henholdsvis
            ægtefælle og fader til ..., ..., ... og ..., da c den 8. marts 2016 fik
            opholdstilladelse i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3 (midlertidig
            beskyttelsesstatus), og endnu ikke har haft denne opholdstilladelse i mere
            end de sidste tre år, og idet der ikke fore- ligger ganske særlige grunde efter
            udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
                                 - 42 -
nedenfor kan de læse nærmere om begrundelsen for denne afgørelse.
…
faktiske omstændigheder af betydning for sagens afgørelse
deres klient ...s ægtefælle, c, er født den 14. februar i 1965 i syrien, hvor
han er statsborger.
deres klient ... er født den 20. februar 1973 i syrien, hvor hun ligeledes er
statsborger.
c og ... har myndige fællesbørn, ... og …, der er født henholdsvis den 17.
april 1992 og den 17. januar 1995 i syrien, hvor de er statsborgere og to
mindre- årige fællesbørn, ... og …, der er født henholdsvis den 16. april
1999 og den 1. september 2005 i syrien, hvor de er statsborgere.
det fremgår af cs asylsag blandt andet, at han og fællesbarnet … udrejste af
syrien den 17. august 2015, og at han og … rejste via forskellige lande til
danmark, hvor de søgte asyl den 11. september 2015.
det fremgår endvidere af cs asylsag blandt andet, at hans ægtefælle og
parrets tre øvrige fællesbørn samt forældre bor i hjemlandet syrien, at han
har en broder i sverige, en søster i tyrkiet, og at han har fire brødre og en
søster, der bor i danmark.
endvidere fremgår det af cs asylsag blandt andet, at han er sund og rask, og
ikke lider af nogen fysiske eller psykiske sygdomme eller helbredsmæssige
problemer samt ikke tager nogen former for medicin regelmæssigt.
den 29. februar 2016 blev cs og ...s myndige fællesbarn, ..., meddelt
opholdstilladelse i dan- mark i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 1.
den 8. marts 2016 blev c meddelt tidsbegrænset op- holdstilladelse i
danmark i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3, med henblik på
midlertidigt ophold. opholdstilladelsen var gyldig i et år.
den 20. maj 2016 modtog udlændingestyrelsen fra dem …, ...s, ...s og ...s
ansøgninger om familiesammenføring med c. udlændingestyrelsen modtog
samtidig en stævning på vegne af blandt andet c mod udlændinge-,
integrations- og boligministeriet (nu udlændinge- og
integrationsministeriet), med påstand om, at sagsøgte skal anerkende, at § 9,
stk. 1, nr. 1, litra d, i lovbekendtgørelse nr. 412 af 9. maj 2016
(udlændingeloven) er ugyldig i forhold til sagsøgerne.
udlændingestyrelsen modtog den 11. august 2016 ansøgningsskemaerne
                                  - 43 -
vedrørende ..., ..., ... og ....
det fremgår af ...s ansøgning blandt andet, at hun opholder sig i syrien, at
hun og c mødte hinanden to måne- der før brylluppet i cs families hus og
indgik ægteskab den 29. maj 1991 i aleppo, syrien, at hun har forældre og
søskende i hjem- landet, at hun og c taler arabisk sammen, og at hun er
hjemmegående.
det fremgår endvidere af ...s ansøgningsskema blandt an- det, at hun ikke
har et alvorligt handicap eller lider af en alvorlig sygdom, og at hun ikke er
afhængig af, at en anden person passer hende.
det fremgår af cs og ...s fællesbørn ...s, ...s og …s ansøgninger, at de
ligeledes opholder sig i syrien sammen med ..., og at de ikke lider af
alvorlige sygdomme eller alvorligt han- dicap.
deres klient ... har desuden i sin ansøgning supplerende oplyst, at han søger
om familiesammenføring med sin fader, idet han vil være alene i syrien, når
hans moders og søskendes ansøgninger bliver godkendt, at han er lærer og
studerende på universitetet, og at hans fader har forsørget ham fra han var
barn og indtil hans flugt. c har supplerende i sin del til ...s ansøgning oplyst,
at ... har familie eller andet netværk i hjemlandet, og at cs forældre op-
holder sig i syrien.
den 11. november 2016 meddelte udlændingestyrelsen …, ..., ... og ... afslag
på opholdstilladelse i danmark.
ved e-mail af 6. december 2016 påklagede de udlændingestyrelsens afgø-
relser af 11. november 2016 til udlændingenævnet. de har til støtte for de-
res klage anført blandt andet, at udlændingestyrelsens afgørelser af 11. no-
vember 2016 er ugyldige, da udlændingelovens bestemmelse i § 9, stk. 1, nr.
1, litra d, er ugyldig, idet bestemmelsen efter sit indhold strider mod basale
og klare menneskeretlige standarder, herunder den europæiske menneske-
rettighedskonvention, som er inkorporeret i dansk lovgivning og som kon-
kret må anses for at have forrang i forhold til den omhandlede bestemmelse
i udlændingeloven.
de har endvidere til støtte for deres klage anført blandt andet, at udlændin-
gelovens 3-årsregel strider mod den europæiske menneskerettighedskon-
ventions artikel 8 og praksis fra den europæiske menneskerettighedsdom-
stol, hvor det er fastslået, at en flygtning har krav på en hurtig familiesam-
menføring. de har i den forbindelse henvist til institut for menneskeret-
tigheders høringssvar af 6. januar 2016, herunder særligt til side 6 ff.
vurdering
                                  - 44 -
indledningsvis bemærkes, at et eventuelt grundlag for at tillade familie-
sammenføring for deres klient ... som udgangspunkt skal findes i
udlændingeloven § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, og at et eventuelt grundlag for at
tillade familiesammenføring for deres klient …, der var under 15 år på
ansøgningstidspunktet, som udgangspunkt skal findes i § 9, stk. 1, nr. 2, litra
d.
den 8. marts 2016 meddelte udlændingestyrelsen ...s ægtefælle og ...s
fader, c, opholdstilladelse i danmark i medfør af udlændingelovens § 7, stk.
3, med henblik på midlertidigt ophold. c har således ikke haft denne
opholdstilladelse i mere end de sidste tre år.
... er derfor ikke omfattet af den persongruppe, der kan meddeles
opholdstilladelse efter udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1.
af samme grund er ...s og cs mindreårige fællesbarn ... ikke omfattet af den
person- gruppe, der kan meddeles opholdstilladelse efter udlændingelovens §
9, stk. 1, nr. 2, uanset at han er under 15 år.
det forhold, at de til støtte for deres klage har anført, at udlændingelovens
§ 9, stk. 1, nr. 1, litra d, er ugyldig, da bestemmelsen strider mod basale og
klare menneskeretlige standarder, herunder den europæiske menneskeret-
tighedskonventions artikel 8 og praksis fra den europæiske menneskeret-
tighedsdomstol, finder udlændingenævnet ikke kan føre til en ændret vurde-
ring.
udlændingenævnet skal i den forbindelse henvise til, at folketinget har ved-
taget bestemmelsen i udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1, litra d, i overens-
stemmelse med lovgivningsproceduren og et flertal i folketinget i den for-
bindelse har fundet, at reglerne er i overensstemmelse med danmarks inter-
nationale forpligtelser.
udlændingenævnet lægger derefter til grund, at bestemmelsen er gyldig.
udlændingenævnet foretager således en konkret og individuel prøvelse i
hver enkelt sag om familiesammenføring, hvor den herboende reference har
opholdstilladelse i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3, herunder en prø-
velse af, om danmarks forpligtelser kan føre til, at ansøgeren skal meddeles
opholdstilladelse.
...
udlændingenævne finder herefter, at ..., ..., ... og ...s ansøgninger om
opholdstilladelse skal vurderes efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
vurdering vedrørende udlændingelovens § 9 c, stk. 1
udlændingenævnet finder, at der ikke foreligger ganske særlige grunde til at
meddele deres klienter ..., ..., ... og ... opholdstilladelse i medfør
                                - 45 -
af udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at c er meddelt opholdstilladelse
i danmark med henblik på midlertidigt ophold, jf. udlændingelovens § 7, stk.
3.
udlændingenævnet finder, at der ikke i øvrigt foreligger oplysninger om
deres klienters personlige forhold, herunder helbredsmæssige forhold, der
kan begrunde, at deres klienter gives opholdstilladelse.
udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at det fremgår af cs asylsag, at
han er sund og rask, og at det fremgår af deres klienters ansøgninger,
herunder også de mindreårige børns, … og ..., at de ikke lider af alvorlige
sygdomme eller alvorlige handicaps, og at de ikke har behov for, at andre
passer dem.
udlændingenævnet har endvidere lagt vægt på, at cs og ...s mindreårige
fællesbørn opholder sig sammen med .... udlændingenævnet henviser
endvidere til, at de tillige opholder sig sammen med deres myndige
storebroder ... i syri- en, og at de således ikke er uden omsorgspersoner.
det er indgået i grundlaget for udlændingenævnets vurdering, at cs og ...s
22-årige fællesbarn, ..., opholder sig i danmark. udlændingenævnet finder
imidlertid, at dette ikke kan føre til en ændret vurdering.
udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at ... er myn- dig og således må
formodes at kunne klare sig selv.
det forhold, at deres klient ... i sin ansøgning har oplyst, at han søger om
familiesammenføring med sin fader, idet han vil være alene i syri- en, når
hans moders og søskendes ansøgninger bliver godkendt, finder ud-
lændingenævnet ikke kan føre til en ændret vurdering.
udlændingenævnet har herved lagt vægt på, at ... er myndig og således må
formodes at kunne klare sig selv, ligesom der ikke ses at forelig- ge en helt
særlig tilknytning mellem ... og c, der ligger ud over, hvad der følger af
slægtskabet i sig selv.
udlændingenævnet bemærker i den forbindelse, at en afgørelse om afslag på
opholdstilladelse til ... ikke udgør en krænkelse af hans og cs rettigheder
efter den europæiske menneskerettigheds- konvention artikel 8, da der ikke
i sagen foreligger oplysninger om forhold, som bevirker, at det vil være
uproportionalt at meddele ... af- slag på opholdstilladelse i danmark.
udlændingenævnet bemærker i den forbindelse, at der efter de gældende
danske regler for familiesammenføring kan meddeles opholdstilladelse til en
kernefamilie, forstået som forældre og mindreårige børn, jf. den europæi-
ske menneskerettighedskonventions artikel 8, men at der som udgangspunkt
                                            - 46 -
            ikke er adgang til familiesammenføring med myndige børn, hvor der ikke
            foreligger særlige pasnings- eller plejebehov, jf. lovbemærkningerne til ud-
            lændingelovens § 9 c.
            udlændingenævnet finder endvidere, at et afslag på opholdstilladelse i med-
            før af udlændingelovens § 9 c, stk. 1, i forhold til deres klienter på nuvæ-
            rende tidspunkt ikke kan anses for at være i strid med danmarks internatio-
            nale forpligtelser, idet deres klients ægtefælle og de mindreårige børn, ... og
            ..., ikke herved er af- skåret fra muligheden for familiesammenføring med c
            på et senere tidspunkt, hvis betingelserne herfor i øvrigt måtte være opfyldt.
            udlændingenævnet henviser herved til, at c aktuelt ikke har opholdt sig i
            danmark i mindst tre år med en opholdstilladelse i medfør af
            udlændingelovens § 7, stk. 3.
            udlændingenævnet stadfæster således udlændingestyrelsens afgørelser af
            11. november 2016.”
det fremgår af udlændingestyrelsens afgørelse af 24. marts 2017, at c har fået forlænget
sin opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3, til ud- løb den 9. marts 2018.
det er under hovedforhandlingen oplyst, at cs opholdstilladelse er blevet yderligere
forlænget.
i 2013 søgte 7.557 personer om asyl i danmark. i 2014 var tallet 14.792, i 2015 var det
21.316, i 2016 6.266 og i 2017 3.499.
forklaringer
x og b har afgivet forklaring for landsretten.
x har forklaret blandt andet, at han rejste ud af syrien med sin familie den 5. august
2012. de var nødt til at forlade syrien, da der havde været en mas- sakre i nærheden af
deres bopæl. de boede i udkanten af damaskus, og da de er statslø- se palæstinensere,
blev de rådet til at forlade området. de rejste til libanon.
da han havde bragt familien i sikkerhed i libanon, tog han tilbage til syrien for at ar-
bejde. han var ansat ved staten, og han kunne derfor ikke forlade landet. han kom dog
uden problemer igennem kontrollen ved grænsen mellem syrien og libanon, da han be-
                                            - 47 -
talte herfor. i perioden, hvor han arbejdede i syrien, forsørgede han familien i libanon.
efter at have opholdt sig fire måneder i syrien rejste han tilbage til libanon. staten
havde besluttet, at alle syriske statsansatte skulle bære våben, og det ønskede han ikke.
han ville ikke være en del af konflikten i syrien.
han og ægtefællen har fire børn. …, der i dag er 21 år, har fået politisk asyl i danmark,
og han bor i aarhus. en datter bor fortsat i syrien, hvor hun er gift med en syrisk mand.
han har også en datter, der er blevet familiesammenført med sin mand i danmark. det er
alene ægtefællen og en mindreårig datter, som han ønsker sig familie- sammenført med.
de opholder sig i sydlibanon.
han forlod libanon i 2014, hvor han opholdt sig ulovligt. en dag blev han stoppet af
det libanesiske politi, og han fik besked om, at han skulle forlade libanon inden 48 ti-
mer. han ønskede ikke at bringe familien i fare på turen til europa, og han valgte derfor
at tage af sted alene. han følte ikke, at han havde et valg i forhold til at tage familien
med, og han regnede med, at de senere ville blive familiesammenført med ham. det var
ikke muligt for dem at tage tilbage til syrien, og det var mere sikkert for dem at blive i
libanon. sønnen rejste først senere til danmark.
hans ægtefælle og datter opholder sig ulovligt i libanon, og han er derfor bekymret for
deres sikkerhed. de kan blive stoppet af politiet og sendt tilbage til syrien. selv om de
bor i en flygtningelejr, kan de blive sendt hjem, hvis de forlader lejren.
hans ægtefælle har haft en blodprop, men det er ikke muligt at fremlægge dokumentati-
on herfor. ægtefællen er udelukkende blevet undersøgt på klinikken i flygtningelejren,
da det er for dyrt at blive undersøgt inde i byen. det er desuden farligt for hende at tage
ind til byen. hun får smertestillende medicin, men hun har ikke modtaget medicinsk be-
handling for blodproppen. hun er lidt lammet i ansigtet.
han rejste til danmark via syrien, tyrkiet og grækenland. han valgte at rejse til dan-
mark på grund af, at det er et demokratisk samfund med menneskerettigheder. han har
opholdstilladelse i danmark frem til den 10. oktober 2018. han kan ikke vende tilbage
til syrien, da det område, hvor han boede, er fyldt med militser, som hjælper staten. han
har som statsløs palæstinenser i syrien ikke samme rettigheder som syriske statsborge-
re.
                                            - 48 -
siden han er kommet til danmark, er hans psykiske tilstand blevet meget dårlig. hans
ægtefælle og datter har meget brug for ham. hans datters psykiske tilstand er også me-
get dårlig, da hun har oplevet massakrer. han savner sin datter, og han har som far også
en rolle i forhold til datteren. han forsørger familien og drager omsorg for den.
b har forklaret blandt andet, at han kommer fra aleppo i syri- en. han har været gift
med sin ægtefælle siden 1993, og de har fire børn. det ældste barn, …, er hans brors
barn, som han har adopteret. … er 24 år, og hun opholder sig i danmark. de to sønner
opholder sig også i danmark. sønnen … ankom til danmark for otte måneder siden.
ægtefællen og datteren på 14 år, som blev tilbage i syrien, er flygtet til tyrkiet for ca. to
måneder siden.
han flygtede fra syrien i juni 2015. i syrien var han selvstændig erhvervsdrivende in-
den for byggebranchen. årsagen til, at han flygtede, var, at myndighederne ville have
penge af ham. han blev opkrævet penge af myndighederne for at få lov til at arbejde.
de truede med at slå ham ihjel, hvis de ikke fik penge af ham. ægtefællen var hjemme-
gående.
han kom til danmark i september 2015 via tyrkiet og grækenland. han blev smuglet i
båd fra tyrkiet til grækenland, hvorefter han blev kørt i en lukket kassevogn til dan-
mark. han betalte i alt 8.500-9.000 dollars for turen. han flygtede sammen med ....
resten af familien kom ikke med, da turen var farlig. det var meningen fra begyndel-
sen, at de skulle til danmark, da han havde hørt en del om danmark i forhold til menne-
skerettighederne og frihed. han regnede med, at han ville få familiesammenføring med
familien, når han kom til danmark.
ægtefællen og datteren, ..., har svært ved at klare sig i tyrkiet og overvejer derfor at
tage tilbage til syrien. han er i kontakt med dem hver anden eller tredje dag. det bliver
ikke muligt at opretholde kontakten, hvis de tager tilbage til syrien. hans ægtefælle har
det psykisk dårligt og har forhøjet blodtryk. han har det selv dårligt på grund af situati-
onen.
retsgrundlaget
                                            - 49 -
af dagældende udlændingelovs § 9 c, stk. 1, som affattet ved lov nr. 365 af 6. juni 2002,
fremgår bl.a.:
            ”§ 9 c. der kan efter ansøgning gives opholdstilladelse til en udlænding,
            hvis ganske særlige grunde taler derfor…”
i lovforslagets bemærkninger (l nr. 152 af 28. februar 2002) hedder det bl.a.:
            ”almindelige bemærkninger
            …
            7.6. forholdet til internationale konventioner
            …
            det er endvidere regeringens vurdering, at de øvrige foreslåede ændringer i
            reglerne om familiesammenføring er i overensstemmelse med den europæ-
            iske menneskerettighedskonvention og danmarks øvrige internationale for-
            pligtelser, jf. herved afsnit 7.1.-7.4.
            det bemærkes i den forbindelse, at den europæiske menneskerettigheds-
            konvention har en sådan karakter og er opbygget på en sådan måde, at det
            oftest ikke så meget er selve reglerne på et bestemt retsområde som regler-
            nes anvendelse, der i det konkrete tilfælde kan være i strid med rettigheder-
            ne i henhold til konventionen. det forudsættes således, at de skønsmæssige
            beføjelser, der i medfør af dette forslag overlades til udlændingemyndighe-
            derne, administreres i overensstemmelse med bestemmelserne i den euro-
            pæiske menneskerettighedskonvention.
            regeringen er herved opmærksom på, at det følger af den europæiske
            menneskerettighedskonventions artikel 8, at der uanset de foreslåede ændre-
            de regler for familiesammenføring i helt særlige tilfælde må gives tilladelse
            til familiesammenføring.
            …
            de foreslåede bestemmelser vil derfor blive administreret på en sådan måde,
            at der meddeles tilladelse til familiesammenføring i situationer, hvor en
            nægtelse heraf ville stride mod den europæiske menneskerettighedskon-
            ventions artikel 8 om retten til familieliv eller artikel 12 om retten til at ind-
            gå ægteskab og stifte familie, jf. nærmere om den europæiske menneske-
            rettighedsdomstols praksis vedrørende artikel 8 nedenfor.
            opholdstilladelse vil i givet fald skulle meddeles i medfør af den foreslåede
            bestemmelse i § 9 c, stk. 1, 1. pkt., i de situationer, hvor den i øvrigt rele-
            vante bestemmelse ikke rummer mulighed for meddelelse af opholdstilla-
            delse.
                                - 50 -
den europæiske menneskerettighedsdomstol har anerkendt det almindelige
internationale princip om, at de enkelte lande har en generel kompetence til
at kontrollere udlændinges adgang til ophold i landet. kompetencen skal
dog udnyttes med respekt af bl.a. den europæiske menneskerettighedskon-
ventions artikel 8, hvorefter enhver har ret til respekt for sit privatliv og fa-
milieliv.
artikel 8 indebærer ikke en generel og ubetinget ret til familiesammenfø-
ring.
efter den europæiske menneskerettighedsdomstols praksis indebærer be-
stemmelsen dog, at der i særlige tilfælde ikke kan nægtes familiesammenfø-
ring. i den forbindelse lægges der vægt på den indrejsendes kulturelle og
familiemæssige tilknytning til hjemlandet. der lægges endvidere vægt på
årsagen til den adskillelse, der ønskes tilendebragt, herunder om denne
skyldes de pågældendes eget valg. der lægges endvidere vægt på, om det
herboende familiemedlem har mulighed for at tage ophold sammen med det
udenlandske familiemedlem i det andet land. endelig lægges der vægt på
tidspunktet for etableringen af familielivet, herunder om ægteskabet er ind-
gået på et tidspunkt, hvor ægtefællerne ikke kunne have en berettiget for-
ventning om at få tilladelse til at optage familielivet i det pågældende land.
for så vidt angår børns sammenføring med forældre lægges der foruden de
allerede nævnte momenter vægt på barnets alder, situation i oprindelseslan-
det og afhængighed af forældrene.
den europæiske menneskerettighedskonvention sikrer således ikke en ret til
at vælge, i hvilket land et familieliv skal optages. en pligt for landet til at til-
lade familiesammenføring vil som udgangspunkt kun foreligge, hvis parter-
ne ellers henvises til at leve som familie i et land, hvor den herboende ikke
har mulighed for sammen med ansøgeren at indrejse og tage ophold.
som eksempel herpå kan nævnes en herboende person med opholdstilladel-
se som flygtning eller med beskyttelsesstatus, jf. herved lovforslagets § 1,
nr. 2, som inden udrejsen var og fortsat er gift med en person fra sit hjem-
land, og som ikke kan tage ophold i hjemlandet, hvor den pågældende fort-
sat risikerer forfølgelse eller dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller
umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf.
derimod vil en herboende flygtning eller person med beskyttelsesstatus, der
først efter flugten til danmark gifter sig med en person fra sit hjemland, som
udgangspunkt ikke kunne antages at være i en sådan særlig situation, at der
foreligger en pligt for landet til at tillade familiesammenføring. i den nævnte
situation vil ægteskabet således være indgået på et tidspunkt, hvor ægtefæl-
lerne ikke kunne have en berettiget forventning om at få tilladelse til at op-
tage familielivet her i landet. denne gruppe vil kunne nægtes familiesam-
menføring efter de samme regler, som gælder for personer med dansk ind-
fødsret.
herudover vil en henvisning af et ægtepar til at leve som familie i et andet
land i helt særlige øvrige tilfælde kunne virke så belastende for det herboen-
de familiemedlem, at det muligvis reelt vil kunne være et indgreb i retten til
                                - 51 -
et familieliv i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention,
såfremt familiesammenføring ikke tillades.
beskyttelsen af familielivet omfatter ikke alene ægtefæller/samlevere og de-
res mindreårige børn, men kan efter omstændighederne også omfatte andre
familiemedlemmer fra den pågældendes husstand.
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
…
til § 1
…
til nr. 3
…
§9c
efter den foreslåede bestemmelse i § 9 c, stk. 1, 1. pkt., kan der efter ansøg-
ning gives opholdstilladelse til en udlænding, hvis ganske særlige grunde ta-
ler derfor.
bestemmelsen viderefører dele af anvendelsesområdet for den gældende be-
stemmelse i udlændingelovens § 9, stk. 2, nr. 1, samt dele af anvendelses-
området for den gældende bestemmelse i udlændingelovens § 9, stk. 2, nr. 4.
efter den gældende bestemmelsen i udlændingelovens § 9, stk. 2, nr. 1, kan
der efter ansøgning gives opholdstilladelse til en udlænding, der uden for de
i den gældende bestemmelse i udlændingelovens § 9, stk. 1, nævnte tilfælde
har nær familiemæssig eller lignende tilknytning til en i danmark fastboen-
de person.
efter den gældende bestemmelse i udlændingelovens § 9, stk. 2, nr. 4, kan
der efter ansøgning gives opholdstilladelse til en udlænding, hvis ganske
særlige grunde i øvrigt taler derfor, herunder at udsendelse, jf. udlændinge-
lovens § 30, ikke har været mulig i mindst 18 måneder.
det primære anvendelsesområde for den gældende bestemmelse i udlæn-
dingelovens § 9 stk. 2, nr. 1, er meddelelse af opholdstilladelse med henblik
på adoption, ophold som led i et plejeforhold eller, hvis særlige grunde taler
derfor, ophold hos barnets nærmeste familie. denne del af bestemmelsens
anvendelsesområde videreføres i den foreslåede bestemmelse i § 9, stk. 1,
nr. 3, jf. ovenfor.
efter gældende praksis anvendes de gældende bestemmelser i udlændinge-
lovens § 9, stk. 2, nr. 1 og 4, endvidere i visse tilfælde, hvor der er en fami-
liemæssig tilknytning mellem ansøgeren og den herboende person.
                                                 - 52 -
                 det drejer sig navnlig om tilfælde, hvor familiesammenføring ikke er mulig
                 efter de gældende bestemmelser i udlændingelovens § 9, stk. 1, men hvor
                 det som følge af danmarks internationale forpligtelser herunder navnlig den
                 europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 er nødvendigt at tilla-
                 de familiesammenføring. efter gældende praksis kan der endvidere i andre
                 ganske særlige tilfælde efter en helt konkret vurdering meddeles tilladelse til
                 familiesammenføring i tilfælde, hvor familiesammenføring ikke er mulig ef-
                 ter de gældende bestemmelser i udlændingelovens § 9, stk. 1.
                 …
                 der kan endvidere f.eks. meddeles opholdstilladelse i tilfælde, hvor en han-
                 dicappet udlænding over 18 år risikerer at blive efterladt alene i hjemlandet,
                 fordi resten af familien har fået opholdstilladelse her i landet, og den pågæl-
                 dende har været afhængig af familiens pleje og forsørgelse, eller hvor der er
                 tale om et særligt kvalificeret søskendeforhold normalt i form af, at en væ-
                 sentlig ældre herboende søskende i en årrække forinden indrejsen i dan-
                 mark har fungeret som forælder og forsørger for en mindreårig søskende.
                 …
                 det bemærkes endvidere, at det ved de foreslåede bestemmelser i § 9, stk. 1,
                 nr. 2 og 3, præciseres udtrykkeligt, at der alene kan gives tilladelse til fami-
                 liesammenføring med mindreårige børn efter denne bestemmelse, hvis den
                 herboende forælder eller person har dansk indfødsret, statsborgerskab i et af
                 de andre nordiske lande, opholdstilladelse med konventions- eller beskyttel-
                 sesstatus, tidsubegrænset opholdstilladelse eller opholdstilladelse med hen-
                 blik på varigt ophold. der kan således ikke meddeles opholdstilladelse efter
                 de foreslåede bestemmelser i § 9, stk. 1, nr. 2 og 3, i tilfælde, hvor den her-
                 boende forælder eller person har tidsbegrænset opholdstilladelse med hen-
                 blik på midlertidigt ophold. det foreslås, at denne persongruppe meddeles
                 opholdstilladelse efter den foreslåede bestemmelse i § 9 c, stk. 1, 1. pkt., i
                 overensstemmelse med tidligere praksis, jf. bemærkningerne til de foreslåe-
                 de bestemmelser i § 9, stk. 1, nr. 2 og 3.
                 der vil i alle tilfælde, hvor nægtelse af familiesammenføring vil være i strid
                 med danmarks internationale forpligtelser, og hvor der ikke efter andre be-
                 stemmelser er mulighed for at tillade familiesammenføring, skulle meddeles
                 opholdstilladelse efter den foreslåede bestemmelse i § 9 c, stk. 1, 1. pkt.”
ved lov nr. 567 af 18. juni 2012 ændredes affattelsen af udlændingelovens § 9 c, stk. 1, 1.
pkt., der herefter fik følgende ordlyd:
                 ”9 c. der kan efter ansøgning gives opholdstilladelse til en udlænding, hvis
                 ganske særlige grunde, herunder hensynet til familiens enhed og, hvis ud-
                 lændingen er under 18 år, hensynet til barnets tarv, taler derfor…”
af lovforslagets bemærkninger (l nr. 150 af 11. april 2012) fremgår om den ændrede af-
fattelse af § 9 c, stk. 1, 1. pkt. bl.a.:
                                - 53 -
”almindelige bemærkninger
…
4. præcisering af muligheden for at give opholdstilladelse til børn over
15 år med henblik på familiesammenføring
4.1. gældende ret
alderskravet i udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 2, indebærer, at der normalt
kun kan gives opholdstilladelse på baggrund af familiesammenføring med
en eller begge herboende forældre til børn under 15 år.
til børn, der er fyldt 15 år, kan der kun gives opholdstilladelse på baggrund
af familiesammenføring med en herboende forælder, hvis ganske særlige
grunde, herunder hensynet til familiens enhed, taler for det, eller hvis et af-
slag på familiesammenføring i øvrigt vil være i strid med danmarks interna-
tionale forpligtelser. i sådanne tilfælde gives opholdstilladelse efter udlæn-
dingelovens § 9 c, stk. 1.
ganske særlige grunde kan f.eks. være, hvis barnet søger om opholdstilla-
delse i danmark sammen med den forælder, som barnet hidtil har boet hos i
hjemlandet, eller hvis den af barnets forældre i hjemlandet, som barnet hidtil
har opholdt sig hos, får tilladelse til familiesammenføring i danmark med en
person, der ikke er barnets anden forælder.
ganske særlige grunde kan endvidere foreligge, hvis barnet ikke har anden
tilbageværende familie eller omsorgspersoner i hjemlandet og derfor må sø-
ge ophold hos sin forælder i danmark. det kan ligeledes være tilfældet, hvis
en af barnets forældre opholder sig i hjemlandet, men på grund af alvorlig
sygdom eller alvorligt handicap ikke er i stand til at tage vare på barnet, el-
ler at barnet risikerer at blive eller er blevet tvangsfjernet fra denne forælder.
derudover kan der være tale om tilfælde, hvor det på grund af alvorlig syg-
dom eller alvorligt handicap vil være humanitært uforsvarligt at henvise den
herboende forælder til at tage ophold med barnet i et andet land, hvor foræl-
deren ikke ville have behandlings- eller pasningsmuligheder. det kan også
være tilfælde, hvor den herboende forælder har forældremyndighed over el-
ler udøver samværsret over mindreårige børn bosiddende i danmark og der-
for ikke bør henvises til at tage ophold i et andet land.
ligeledes kan der være tale om tilfælde, hvor den herboende forælder har
opholdstilladelse som flygtning eller med beskyttelsesstatus, og således vil
være afskåret fra at tage ophold med barnet i hjemlandet. det vil også være
tilfældet, hvis den eller de herboende forældre har opholdstilladelse som
flygtninge, og barnet er blevet adskilt fra disse under flugten fra hjemlandet,
men efterfølgende får genetableret kontakten med forældrene og derefter
søger familiesammenføring.
4.2. forslag om præcisering af de særlige tilfælde, hvor børn mellem 15
og 18 år har adgang til familiesammenføring
                                  - 54 -
regeringen finder, at adgangen til at give opholdstilladelse til børn, der er
fyldt 15 år, skal tydeliggøres. det forslås derfor at præcisere praksis for vur-
deringen af hensynet til barnets tarv i sådanne situationer i udlændingelo-
ven.
dermed vil det fremgå direkte af udlændingeloven, at hensynet til barnets
tarv kan tale for familiesammenføring af en mindreårig udlænding, uanset at
barnet er over 15 år.
…
8. forholdet til internationale konventioner
efter den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 har enhver
ret til respekt for bl.a. sit privatliv og familieliv.
det følger af praksis fra den europæiske menneskerettighedsdomstol
(domstolen), at medlemsstaterne har ret til i overensstemmelse med interna-
tional ret og med respekt af deres menneskeretlige forpligtelser, herunder
den europæiske menneskerettighedskonvention, at kontrollere udlændinges
indrejse, ophold og udvisning, jf. f.eks. abdulaziz m.fl. mod uk (dom af
28. maj 1985). kompetencen skal således anvendes med respekt af bl.a. ar-
tikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention om retten til re-
spekt for bl.a. familieliv.
artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention indeholder først
og fremmest en forpligtelse for medlemsstaten til ikke at gøre indgreb i
udøvelsen af retten til bl.a. familieliv, medmindre det sker i overensstem-
melse med loven, varetager ét eller flere af de i artikel 8, stk. 2, opregnede
hensyn og er nødvendigt i et demokratisk samfund. hertil kommer, at staten
efter omstændighederne har en positiv forpligtelse til at sikre en effektiv op-
fyldelse af retten til familielivet. sondringen mellem negative og positive
forpligtelser under artikel 8 er imidlertid ikke skarp, ligesom den ikke nød-
vendigvis bliver afgørende for udfaldet af den konkrete vurdering. i begge
situationer må der foretages en vurdering af hensynet til den enkelte set i
forhold til retten til at kontrollere udlændinges indrejse m.v., jf. f.eks. gül
mod schweiz (dom af 19. februar 1996) og ramos andrade mod holland
(afgørelse af 6. juli 2004).
i den forbindelse tillægges medlemsstaterne efter domstolens praksis en vis
skønsmargin (»margin of appreciation«). den europæiske menneskerettig-
hedskonventions artikel 8 indebærer således efter domstolens praksis ikke,
at medlemsstaterne har en generel og ubetinget forpligtelse til at respektere
en families valg af, i hvilket land et familieliv skal optages, eller til at tillade
familiesammenføring af børn, jf. f.eks. abdulaziz m.fl. mod uk (dom af 28.
maj 1985) og gül mod schweiz (dom af 19. februar 1996). i stedet for vil
der efter domstolens praksis skulle foretages en vurdering af omstændighe-
derne i hver enkelt sag, jf. f.eks. gül mod schweiz (dom af 19. februar
1996).
i den forbindelse vil der efter domstolens praksis skulle lægges vægt på år-
sagen til den adskillelse, der ønskes tilendebragt, jf. f.eks. ahmut mod hol-
                                - 55 -
land (dom af 28. november 1996), chandra m.fl. mod holland (afgørelse af
13. maj 2003) og tuquabo-tekle m.fl. mod holland (dom af 1. december
2005). hvor adskillelsen skyldes ansøgerens eller referencens egen beslut-
ning, vil dette kunne tale imod en forpligtelse til at respektere de pågælden-
des valg af, i hvilket land et familieliv ønskes optaget. i modsat retning ta-
ler, hvis referencen uanset adskillelsen har forsøgt at bibeholde et familieliv
med ansøgeren, men dette ikke har været muligt som følge af bl.a. med-
lemsstatens begrænsning af muligheden for indrejse m.v., jf. f.eks. berrehab
mod holland (dom af 21. juni 1988).
det vil i den forbindelse tillige skulle vurderes, om referencen har mulighed
for at tage ophold sammen med ansøgeren i det andet land, jf. f.eks. ahmut
mod holland (dom af 28. november 1996), rodrigues da silva og hoog-
kamer mod holland (dom af 31. januar 2006) og nunez mod norge (dom af
28. juni 2011). tilladelse til indrejse og ophold kræver således som ud-
gangspunkt, at det ikke vil være muligt eller i praksis næsten umuligt for
parterne at etablere og udvikle deres familieliv i et andet land. det vil kunne
være tilfældet, hvis parterne ellers henvises til at leve som familie i et land,
hvor referencen ikke har mulighed for sammen med ansøgeren at indrejse
og tage ophold. som eksempel herpå kan nævnes en herboende person med
opholdstilladelse som flygtning eller med beskyttelsesstatus, som ikke kan
tage ophold i hjemlandet, hvor den pågældende fortsat risikerer forfølgelse
eller dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig eller ned-
værdigende behandling eller straf.
der kan endvidere lægges vægt på ansøgerens kulturelle, sproglige og fami-
liemæssige tilknytning til hjemlandet, ligesom ansøgerens alder på ansøg-
ningstidspunktet vil kunne tages i betragtning, jf. f.eks. sen mod holland
(dom af 21. december 2001), gül mod schweiz (dom af 19. februar 1996),
chandra m.fl. mod holland (afgørelse af 13. maj 2003) og ramos andrade
mod holland (afgørelse af 6. juli 2004). også det forhold, at referencen har
stiftet familie i det land, hvor familielivet med ansøgeren ønskes optaget, vil
kunne indgå i vurderingen, herunder særligt hvor referencen har fået børn,
der er født og opvokset i det pågældende land og har haft deres skolegang
der eller i øvrigt været en del af landets kulturelle miljø, jf. f.eks. sen mod
holland (dom af 21. december 2001) og tuquabo-tekle m.fl. mod holland
(dom af 1. december 2005).
der vil skulle foretages en tilsvarende vurdering i sager, hvor ansøgeren tid-
ligere har haft opholdstilladelse i danmark og ønsker at genindrejse. i denne
vurdering vil udover retten til familieliv også indgå retten til privatliv, som
omfatter retten til at etablere og udvikle relationer til andre mennesker og
den omkringliggende verden og kan omfatte aspekter af et individs sociale
identitet. ved vurderingen skal der bl.a. lægges vægt på, hvor barnet har
haft de formative år af sin opvækst, hvor barnet har sin nære familie, og
barnets individuelle interesser og forhold i forbindelse med udrejsen af
danmark, jf. f.eks. osman mod danmark (dom af 14. juni 2011).
vurderingen af retten til familieliv efter artikel 8 i den europæiske menne-
skerettighedskonvention skal som udgangspunkt foretages uafhængigt af
spørgsmålet om forældremyndighed. efter domstolens praksis lægges der
                               - 56 -
således vægt på det faktiske - og ikke det formelle - forhold mellem parter-
ne.
domstolens praksis i sager om familiesammenføring af børn kan efter rege-
ringens opfattelse sammenfattes således, at medlemsstaten ved udøvelsen af
sin skønsmæssige beføjelse til at afgøre, om der i den konkrete situation skal
gives opholdstilladelse, skal foretage en vurdering af indgrebets nødvendig-
hed med henblik på at godtgøre, at der er den rette balance mellem statens
interesse i at kontrollere udlændinges indrejse og ophold og parternes inte-
resse i at leve sammen i medlemsstaten som familie. det skal i den forbin-
delse vurderes, om staten kunne vælge en mindre indgribende form for re-
striktion frem for en mere indgribende, og om indgrebets intensitet står i et
rimeligt forhold til det angivne formål (kravet om proportionalitet). tilladel-
se til indrejse og ophold (familiesammenføring) kræver som udgangspunkt,
at det ikke vil være muligt - eller i praksis overordentligt vanskeligt - for
parterne at etablere og udvikle deres familieliv i et andet land. i den forbin-
delse skal medlemsstaten navnlig lægge vægt på årsagen til adskillelsen, li-
gesom ansøgerens kulturelle, sproglige og familiemæssige tilknytning til
hjemlandet og eventuelt alder vil kunne tillægges en vis vægt.
herudover vil en henvisning til at leve som familie i et andet land i helt sær-
lige tilfælde kunne virke så belastende for referencen, at det muligvis reelt
vil kunne være et indgreb i retten til et familieliv i strid med den europæi-
ske menneskerettighedskonvention, hvis familiesammenføring ikke tillades.
det er regeringens vurdering, at de foreslåede ændringer i reglerne om fami-
liesammenføring af børn er i overensstemmelse med den europæiske men-
neskerettighedskonvention.
det bemærkes i den forbindelse, at den europæiske menneskerettigheds-
konvention har en sådan karakter og er opbygget på en sådan måde, at det
oftest ikke så meget er selve reglerne på et bestemt retsområde som regler-
nes anvendelse, der i det konkrete tilfælde kan være i strid med rettigheder-
ne i konventionen.
det er i den forbindelse forudsat, at de skønsmæssige beføjelser, der i med-
før af dette forslag overlades til udlændingemyndighederne, administreres i
overensstemmelse med bestemmelserne i den europæiske menneskerettig-
hedskonvention og den europæiske menneskerettighedsdomstols løbende
fortolkning heraf.
…
i præamblen til fn's konvention om barnets rettigheder (fn's børnekonven-
tion) anføres det, at familien - som den grundlæggende enhed i samfundet
og naturlige ramme for alle sine medlemmers og særligt børns vækst og
trivsel - bør gives den nødvendige beskyttelse og hjælp, og at barnet med
henblik på fuld og harmonisk udvikling af sin personlighed bør vokse op i et
familiemiljø.
det grundlæggende hensyn til barnets tarv fastslås i artikel 3, stk. 1, i fn's
børnekonvention, hvorefter barnets tarv i alle foranstaltninger vedrørende
børn, hvad enten disse udøves af offentlige eller private institutioner for so-
                                 - 57 -
cialt velfærd, domstole, forvaltningsmyndigheder eller lovgivende organer,
skal komme i første række.
efter artikel 9, stk. 3, i fn's børnekonvention, skal deltagerstaterne respek-
tere retten for et barn, der er adskilt fra den ene eller begge forældre, til at
opretholde regelmæssig personlig forbindelse og direkte kontakt med begge
forældre, undtagen hvis dette strider mod barnets tarv.
det følger af artikel 10, stk. 1, i fn's børnekonvention, at ansøgninger fra et
barn eller dettes forældre om indrejse i eller udrejse fra en deltagende stat
med henblik på familiesammenføring skal behandles på en positiv, human
og hurtig måde af deltagerstaterne. deltagerstaterne skal endvidere sikre, at
indgivelse af en sådan ansøgning ikke medfører negative virkninger for an-
søgere og deres familiemedlemmer. efter artikel 10, stk. 2, skal et barn, hvis
forældre har fast bopæl i forskellige stater, have ret til, undtagen under sær-
lige omstændigheder, regelmæssigt at have personlig forbindelse og direkte
kontakt med begge forældre. med henblik herpå skal deltagerstaterne re-
spektere barnets og dets forældres ret til at forlade et hvilket som helst land,
herunder deres eget, og til at indrejse i deres eget land. retten til at forlade
et hvilket som helst land skal kun underkastes sådanne begrænsninger, som
er fastsat ved lov, og som er nødvendige for at beskytte den nationale sik-
kerhed, den offentlige orden (ordre public), folkesundheden eller sædelig-
heden, eller andre personers rettigheder og friheder, og som er i overens-
stemmelse med de øvrige rettigheder, der er anerkendt i konventionen.
efter artikel 12, stk. 1, i fn's børnekonvention har et barn, der er i stand til
at udforme sine egne synspunkter, retten til frit at udtrykke disse synspunk-
ter i alle forhold, der vedrører barnet; barnets synspunkter skal tillægges
passende vægt i overensstemmelse med dets alder og modenhed.
fn's børnekonvention anerkender således ikke en generel og ubetinget ret til
familiesammenføring af børn, men indeholder alene en anbefaling om en
positiv, human og hurtig behandling af ansøgninger herom. hertil kommer,
at deltagerstaterne skal sikre et barn, hvis forældre har fast bopæl i forskelli-
ge stater, ret til, undtagen under særlige omstændigheder, regelmæssigt at
have personlig forbindelse og direkte kontakt med begge forældre. en sik-
ring af regelmæssig kontakt indebærer ikke nødvendigvis, at der skal gives
tilladelse til familiesammenføring, idet sådan kontakt vil kunne komme i
stand på anden vis, herunder ved udstedelse af besøgsvisum m.v.
det er regeringens vurdering, at de foreslåede ændringer i reglerne om fami-
liesammenføring af børn er i overensstemmelse med fn's børnekonvention.
…
bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser
…
til nr. 3
efter den gældende bestemmelse i udlændingelovens § 9 c, stk. 1, 1. pkt.,
                                                - 58 -
                kan der efter ansøgning gives opholdstilladelse til en udlænding, hvis gan-
                ske særlige grunde, herunder hensynet til familiens enhed taler derfor.
                efter gældende praksis kan der bl.a. i særlige tilfælde gives opholdstilladel-
                se til børn over 15 år med henblik på familiesammenføring med en forælder
                i danmark. denne praksis foreslås præciseret i bestemmelsen.
                efter den foreslåede bestemmelse i § 9 c, stk. 1, præciseres det i bestemmel-
                sens 1. pkt. således, at hensynet til barnets tarv indgår i vurderingen af, om
                ganske særlige grunde taler for at give opholdstilladelse, hvis der er tale om
                en udlænding under 18 år.
                som i dag kan hensynet til barnets tarv således indebære, at der kan gives
                opholdstilladelse til mindreårige udlændinge over 15 år med henblik på fa-
                miliesammenføring med en eller begge herboende forældre.
                det vil som hidtil være tilfældet, hvis barnet har boet hos den ene eller beg-
                ge forældre og været en del af husstanden, hvis adskillelsen af barn og for-
                ældre ikke har været frivillig og er årsag til, at barnet ikke tidligere har kun-
                net søges familiesammenført, og hvis barnet søges familiesammenført straks
                efter, at den ufrivillige adskillelse er ophørt.
                der er tale om en præcisering af gældende ret, og bestemmelsen vil blive
                administreret som hidtil.”
procedure
x har til støtte for sin påstand om ophævelse af udlændingenæv- nets afgørelser gjort
gældende, at udlændingenævnets afgørelser er i strid med danmarks internationale
forpligtelser.
efter den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8, stk. 1, har enhver ret til
respekt for bl.a. sit privatliv og familieliv. af artikel 8, stk. 2, fremgår, at ingen offentlig
myndighed må gøre indgreb i udøvelsen af denne ret, medmindre det sker i overensstem-
melse med loven og er nødvendigt i et demokratisk samfund af hensyn til den nationale
sikkerhed, den offentlige tryghed eller landets økonomiske velfærd, for at forebygge uro
eller forbrydelse, for at beskytte sundheden eller sædeligheden eller for at beskytte andres
rettigheder og friheder. dette betyder, at der i hver enkelt sag, hvor en udlænding søger
familiesammenføring med en herboende person, skal foretages en konkret vurdering af,
hvorvidt det på baggrund af sagens samlede omstændigheder er proportionalt – bl.a. ud fra
danmarks interesse i at kontrollere indvandringen – at meddele afslag på familiesammen-
føring. ved denne afvejning overlades der en vis skønsmargin til staten, hvis udstrækning
beror på sagens omstændigheder.
                                               - 59 -
det kan lægges til grund, at det er et alvorligt indgreb i xs fami- lieliv, at han er blevet
meddelt afslag på familiesammenføring, idet han ikke har mulighed for at udøve
familielivet andre steder end i danmark. spørgsmålet er derfor, om xs familieliv, der er
etableret forud for flugten, med rette kan afbrydes i en periode på tre år ud fra de
samfundsmæssige hensyn, som kan varetages efter artikel 8, stk. 2.
der gælder ikke en generel og ubetinget ret til familiesammenføring, da familier ikke har
en umiddelbar ret til at vælge det land, hvori de vil udøve deres familieliv. staterne har dog
en forpligtelse til at sikre familiesammenføring af nærtstående familiemedlemmer, hvis der
er uoverstigelige objektive forhindringer for at udøve familielivet i et andet land. højeste-
ret har i dom af 6. november 2017 fastslået, at begrænsningen i adgangen til familiesam-
menføring er begrundet i hensyn, der kan varetages efter artikel 8, og at den omhandlede
”3-årsregel” ikke er i strid med artikel 8, når der er tale om familiesammenføring med æg-
tefæller. højesteret har imidlertid ikke taget stilling til, om det samme gælder, når der er
tale om familiesammenføring med børn.
proportionalitetsafvejningen, som skal foretages i familiesammenføringssager med børn, er
anderledes, da hensynet til barnets tarv skal indgå med betydelig vægt. dette understøttes
også af fn’s konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder, hvoraf det frem-
går, at barnets tarv skal varetages.
der er ikke grundlag for at nægte x familiesammenføring ud fra de samfundsmæssige
hensyn. det kan lægges til grund, at den indførte grænsekontrol har medført et fald i
asylansøgere. det bestrides derfor, at immigrationskontrollen er så tungt- vejende et
hensyn i forhold til de allerede indrejste flygtninge og deres ret til at udøve fa- milieliv, at
det kan begrænse deres ret hertil i henhold til artikel 8. det faldende antal asyl- ansøgere
bør derfor indgå i vurderingen af, om det er et nødvendigt indgreb i familielivet. højesteret
har ved dom af 6. november 2017 ikke generelt afvist, at det ikke har nogen betydning.
eu’s familiesammenføringsdirektiv artikel 8 har ikke nogen betydning i forhold til dansk
ret som følge af det danske retsforbehold, og der er i øvrigt ikke støtte for, at 2-årsreglen i
direktivet kan udstrækkes til at gælde familiesammenføring i flygtningesager.
                                                - 60 -
den europæiske menneskerettighedsdomstol har ikke taget stilling til, om en lovbestemt
venteperiode er forenelig med den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8.
udlændingenævnets synspunkter om, at andre europæiske lande også har indført en ka-
rensperiode i forhold til ansøgning om familiesammenføring, og at dette må betyde, at den
europæiske menneskerettighedsdomstol vil være mere tilbageholdende med eventuelt at
tilsidesætte ”venteperioden”, har ingen relevans i forhold til vurderingen af denne sag.
der er en lempelig adgang til familiesammenføring for personer, som har fået asyl, idet
denne gruppe ikke har mulighed for at udøve retten til familieliv i hjemlandet. dette gæl-
der også x. det blev fastslået i domstolens afgørelser i tanda- muzinga mod frankrig
(præmis 75) og mugenzi mod frankrig (præmis 54), at flygtninge på grund af deres særligt
sårbare situation har krav på en mere favorabel adgang til fami- liesammenføring end andre
udlændinge. det følger endvidere af afgørelserne, at det i fami- liesammenføringssager for
flygtninge skal indgå med betydelig vægt i proportionalitetsaf- vejningen, at adskillelsen til
familien – som tilfældet også er for x
– beror på asylbegrundede omstændigheder og ikke som i andre familiesammenføringssa-
ger almindeligvis udlændingens eget valg. det følger desuden af afgørelserne, at familiens
enhed er en grundlæggende forudsætning for, at personer, der er flygtet fra forfølgelse, kan
genetablere et normalt samliv. det følger også af sagen tanda-muzinga mod frankrig
(præmis 67), at hensynet til barnets tarv skal indgå med ganske betydelig vægt. den euro-
pæiske menneskerettighedsdomstol har endvidere fastslået, at en hurtig og effektiv gen-
nemførelse af flygtningens adgang til familiesammenføring er vigtig. af sagerne tanda-
muzinga mod frankrig (præmis 75), mugenzi mod frankrig (præmis 54) og senigo logue
m.fl. mod frankrig (præmis 75) fremgår, at sager om familiesammenføring for personer
med international beskyttelse skal behandles og gennemføres hurtigt. det bærende element
i disse afgørelser er, at flygtninge har et retskrav på en særlig hurtig familiesammenføring,
da de som følge af alvorlige forhold i hjemlandet ikke har mulighed for at genetablere de-
res familieforhold andetsteds.
x har ret til familiesammenføring efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1, idet der foreligger
sådanne ganske særlige grunde til, at han skal meddeles familie- sammenføring.
bestemmelsen skal navnlig anvendes, hvor det som følge af danmarks internationale
forpligtelser, herunder den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 og fn’s
konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder, er nødvendigt
                                               - 61 -
at tillade familiesammenføring. adgangen til at give dispensation til familiesammenføring
efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1, til personer, som har opnået beskyttelse efter udlæn-
dingelovens § 7, stk. 3, sker på et alt for snævert grundlag. der meddeles alene dispensati-
on til personer, hvor der er særlige helbredsmæssige forhold, eller hvis der er tale om min-
dreårige børn uden værge. der er andre hensyn, der bør indgå i vurderingen efter udlæn-
dingelovens § 9 c, stk. 1, herunder at der er tale om børn, som befinder sig i en vanskelig
situation i hjemlandet, og hvis familielivet risikerer at lide uoprettelig skade. de hensyn,
som blev taget i forhold til x i asylsagen, bør på samme måde indgå i vurderingen om
familiesammenføring efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1. ægte- fællen og datteren
opholder sig ulovligt i libanon, og de er yderst begrænsede i deres be-
vægelsesmuligheder, idet der er risiko for, at de bliver udsendt til syrien. de er også uden
forsørgelse, og datteren har brug for at være sammen med begge forældre. der foreligger
derfor særlige grunde, som taler for, at der skal meddeles familiesammenføring.
udlændingenævnet har ikke foretaget et konkret og tilbundsgående skøn i sagen. der er
alene foretaget en generel afvisning af retten til familiesammenføring med henvisning til,
at der ikke foreligger særlige helbredsmæssige forhold, som taler for, at der skal meddeles
ret til familiesammenføring. nævnet har dermed sat skøn under regel og lagt lovforarbej-
derne uprøvet til grund.
til støtte for påstanden om godtgørelse har x gjort gældende, at der er grundlag for at
tildele ham en godtgørelse i medfør af erstatningsansvarslovens § 26 sammenholdt med
den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 13 og 41.
udlændingenævnets afslag på familiesammenføring har medført, at han er blevet angst og
stresset. der er praksis fra den europæiske menneskerettighedsdomstol, som omhandler,
hvornår der er grundlag for at tilkende godtgørelse.
a, b og c har til støtte for deres påstande om, at udlændingenævnets afgørelser er ugyldige,
gjort gældende, at udlændingenævnets afgørelser er i strid med danmarks internationale
forpligtelser.
en korrekt proportionalitetsafvejning i henhold til den europæiske menneskerettigheds-
konventions artikel 8 fører til, at a, b og c har et materielt krav på familiesammenføring
med deres familier.
                                                - 62 -
praksis fra den europæiske menneskerettighedsdomstol sondrer mellem immigranter og
flygtninge. domstolens praksis har været mere restriktiv i forhold til familiesammenføring
for immigranter. flygtninge har krav på familiesammenføring, hvis familielivet ikke kan
udøves på grund af uoverstigelige forhindringer. det blev fastslået i domstolens afgørelser
i tanda-muzinga mod frankrig (præmis 73-76) og mugenzi mod frankrig (præmis 52-56),
at flygtninge har krav på favorabel adgang til familiesammenføring, da denne gruppe er i
en særlig sårbar situation med behov for en særlig beskyttelse fra konventionsstaterne. det
blev endvidere fastslået, at det er en ret for flygtninge at bevare familiens enhed, da fami-
lielivet ikke kan udøves på grund af uoverstigelige forhindringer, og da det ikke kan til-
skrives flygtningens eget valg at efterlade familien i hjemlandet. der er bred europæisk
konsensus om, at flygtninge skal have adgang til den mere favorable familiesammenfø-
rings-procedure. danmarks opsplitning i forhold til forskellige kategorier af flygtninge er
ikke set andre steder i europa.
i forarbejderne til 3-årsreglen er som begrundelse for at suspendere adgangen til familie-
sammenføring anført, at karakteren og omfanget af tilknytningen til danmark er begrænset
som følge af beskyttelsesbehovets forventede midlertidige karakter sammenholdt med, at
opholdstilladelsernes varighed alene meddeles for ét år ad gangen. der er dog hverken i
forarbejderne eller fra udlændingenævnets side henvist til praksis, der understøtter, at der
med sådanne begrundelser er adgang til at fravige den favorable adgang til familiesammen-
føring for flygtninge. der er ikke fremlagt dokumentation for, at personer, der er generelt
forfulgte, har et mere midlertidigt beskyttelsesbehov, hvilket bekræftes af, at man endnu
ikke er begyndt at sende flygtninge tilbage til syrien. dette bekræftes endvidere af, at sag-
søgernes opholdstilladelser efter udlændingelovens § 7, stk. 3, er blevet forlænget flere
gange. konflikten i syrien er ikke mere midlertidig end andre steder, og a, b og c er
afskåret fra at udøve de- res familieliv, da de ikke har andre steder at udøve familielivet
end i danmark.
højesteret har i dom af 6. november 2017 fastslået, at 3-årsreglen generelt ikke er i strid
med den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8. der skal dog fortsat fore-
tages en proportionalitetsafvejning i forhold til, om “indgrebet” er nødvendigt, herunder i
forhold til udlændingelovens § 9 c. der er ikke foretaget en sådan konkret og individuel
vurdering i forhold til a, b og c. i vurderingen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1, skal
der lægges vægt
                                                - 63 -
på en flerhed af momenter, herunder i hvilket omfang et afslag på familiesammenføring
reelt medfører afbrydelse af familielivet, om der er uoverstigelige hindringer for udøvelse
af familielivet, årsagen til adskillelsen, tidspunktet for familielivets etablering, hensynet til
barnets bedste, og om hensynet til immigrationskontrol taler for et afslag. det er ikke rele-
vant at vurdere tilknytningen til hjemlandet, da familielivet uomtvisteligt ikke kan udøves
der. momenterne ses ikke at være inddraget i udlændingenævnets afgørelser, herunder
særligt i forhold til hensynet til barnets bedste. udlændingenævnet har henvist til udlæn-
dingelovens forarbejder, hvor det generelt antages, at 3-årsreglen er i overensstemmelse
med danmarks internationale forpligtelser. afgørelserne er derfor mangelfulde, da bl.a. det
afgørende hensyn til barnets tarv ikke er inddraget. det blev fastslået i domstolens afgørel-
ser i nunez mod norge og jeunesse mod holland, at der skal tages hensyn til barnets tarv,
og at der skal foretages en vurdering af barnets situation i hjemlandet. det blev endvidere
fastslået i sagen mcmichael mod storbritannien, at det er i barnets bedste interesse at være
sammen med begge sine forældre. i højesterets dom af 6. november 2017 blev der lagt
vægt på, at afslaget ikke hindrede at søge om familiesammenføring igen, og at adskillelsen
var midlertidig. hensynet til barnets bedste kan dog føre til, at selv en midlertidig adskil-
lelse kan være en krænkelse af den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8.
det følger derfor af nunez mod norge, at det ikke er foreneligt med artikel 8, at a, b og c
og deres min- dreårige børn adskilles i tre år.
det er i forarbejderne til udlændingeloven anført, at ”der er en vis risiko for”, at den euro-
pæiske menneskerettighedsdomstol i forbindelse med prøvelsen af en konkret sag vil kun-
ne nå frem til, at det ikke er foreneligt med artikel 8 at stille et generelt krav om tre års
ophold som betingelse for familiesammenføring for personer med midlertidig beskyttelses-
status. de danske domstole skal derfor foretage en intensiv prøvelse af, om udlændinge-
nævnets afgørelser er i strid med danmarks internationale forpligtelser. højesteret har i
dom af 6. november 2017 fastslået, at det har været legitimt at begrænse adgangen til fami-
liesammenføring, men spørgsmålet er, om det har været nødvendigt. det er myndigheder-
ne, der skal godtgøre, at indgrebet efter artikel 8, stk. 2, har været nødvendigt. proportiona-
litetsafvejningen skal ses i lyset af det faldende antal asylansøgere, som blev konstateret i
2016 og 2017. der foreligger således ikke længere den situation, som var forudsat ved lo-
vens vedtagelse.
til støtte for påstanden om godtgørelse har a, b og c gjort gældende, at de har krav på
godtgørelse som følge af krænkelsen af deres menneskerettigheder. en efterfølgende
meddelelse af opholdstilladelse til familierne råder ikke tilstrækkelig bod på den frygt, angst
                                                 - 64 -
og bekymring, som adskillelsen har afstedkommet. det må herved lægges til grund, at de
øvrige betingelser for familiesammenføring er opfyldt. det følger af praksis fra den
europæiske menneskerettighedsdomstol, at der skal tilkendes godtgørelse for krænkelse af
artikel 8 i sager om familiesammenføring og i det niveau, der ligger inden for det påståede.
udlændingenævnet har gjort gældende, at nævnets afgørelser ikke er i strid med danmarks
internationale forpligtelser efter den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8
og fn’s konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder.
generelt
det strider ikke mod danmarks internationale forpligtelser, at adgangen til familiesam-
menføring begrænses. den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 giver
ikke familier en ubegrænset ret til selv at bestemme, på hvilken stats territorium familieli-
vet skal udøves. der skal i spørgsmålet om familiesammenføring opnås en rimelig balance
mellem individet og samfundets interesser, herunder statens legitime adgang til at regulere
indvandring. det fremgår ikke af ordlyden, at ret til familiesammenføring ikke kan udsky-
des midlertidigt. fn’s konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder medfører
ikke forpligtelser for staterne i forhold til familiesammenføring, der rækker videre end den
europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8.
udlændingelovens bestemmelse om, at herboende flygtninge skal have opholdt sig i dan-
mark i tre år, før de kan søge om familiesammenføring, er ikke i strid med den europæiske
menneskerettighedskonventions artikel 8. der er i stk. 2 en bredere vifte af hensyn, som
medlemsstaterne er berettigede til at lade indgå i afvejningen. der kan tages hensyn til den
økonomiske belastning, som en betydelig tilstrømning af flygtninge udgør, men også et
hensyn til at sikre samfundets sammenhængskraft, således at velfærdsstatens grundprincip-
per ikke undergraves. omstændighederne omkring lovændringens vedtagelse er derfor af
central betydning. det fremgår af forarbejderne til udlændingeloven, at et meget bredt fler-
tal i folketinget var bekymret over sammenbruddet i schengensamarbejdet, hvor kontrol-
len med schengenområdets ydre grænser ikke virkede, og mange eu-lande indførte mid-
lertidig grænsekontrol. der forventedes en stor tilstrømning af udlændinge til danmark, og
                                                - 65 -
dette ville i sig selv udgøre en risiko for landets økonomiske velfærd.
direktivet om familiesammenføring gælder ikke for danmark på grund af retsforbeholdet,
men det har alligevel en betydning i forhold til dansk ret. af direktivet fremgår, at med-
lemsstaterne kan stille krav om, at tredjelandsstatsborgeren skal have opholdt sig i eu-
medlemsstaten i en bestemt periode, inden familiesammenføring kan finde sted. perioden
må normalt ikke overstige 2 år, men medlemsstaten kan indføre en karensperiode på 3 år,
”hvis den nationale lovgivning på tidspunktet for direktivets vedtagelse tager hensyn til
statens modtagelseskapacitet”. direktivet er en klar støtte for 3-årsreglen i dansk ret, og
handlefriheden kan ikke være mindre i danmark end i de lande, der har implementeret
direktivet. flere europarådslande har også indført regler svarende til de danske regler om
midlertidig beskyttelsesstatus. den praksis, der følges af et antal europarådslande, har be-
tydning for den europæiske menneskerettighedsdomstols fortolkning af artikel 8.
der er ikke en helt entydig domspraksis fra den europæiske menneskerettighedsdomstol,
der angår en afvejningssituation mellem et ønske om familiesammenføring baseret på arti-
kel 8, stk. 1, og hensynet til en stats økonomiske velfærd efter artikel 8, stk. 2.
det er forholdene på tidspunktet for nævnets afgørelser, som skal indgå i vurderingen af
sagen. dette gælder også i forhold til den etablerede immigrationskontrol, og det har derfor
ingen betydning, om tilstrømningen af flygtninge faktisk blev mindre end forventet i 2016
og 2017. hensynet til landets økonomiske situation er fortsat til stede, og de ydre grænser
er ikke tilstrækkeligt sikret.
udlændingenævnet har i medfør af udlændingelovens § 9 c, stk. 1, foretaget en vurdering
af, om afslagene på familiesammenføring kunne være i strid med den europæiske menne-
skerettighedskonventions artikel 8. dispensationsmuligheden efter § 9 c, stk. 1, er ikke for
snæver, og der er foretaget en vurdering af, om der foreligger ganske særlige grunde.
x
udlændingenævnet har gjort gældende, at der er ikke grundlag for at tilsidesætte udlæn-
dingenævnets skøn, idet nævnet med rette har vurderet, at der ikke foreligger sådanne gan-
ske særlige omstændigheder, som kan begrunde opholdstilladelse efter § 9 c.
                                              - 66 -
x er flygtet uden sin ægtefælle og datter og har opnået midlertidig beskyttelsesstatus.
opholdet er derfor af midlertidig karakter. hverken ægtefællen eller datteren har nogen
tilknytning til danmark. x har ikke anført no- get, der kan karakteriseres som ”ganske
særlige grunde”, herunder i forhold til, om karens- perioden er ødelæggende for
familielivet. han har alene anført, at han er afskåret fra at genetablere sit familieliv i
hjemlandet, og dette kan ikke i sig selv karakteriseres som ”sær- lige grunde”. x har ikke
oplyst, hvorfor han valgte at efterlade sin familie for at rejse til danmark.
familiemedlemmerne er ikke afskåret fra eventuelt at opnå familiesammenføring på et
senere tidspunkt, og det strider derfor ikke mod danmarks in- ternationale forpligtelser at
meddele afslag på familiesammenføring.
praksis fra den europæiske menneskerettighedskonvention angår familiesammenføring
med børn, der ikke alternativt kunne opholde sig hos den anden forælder. xs datter, der var
14 år på ansøgningstidspunktet, er ikke blevet efterladt alene i libanon. datteren opholder
sig hos hans ægtefælle, og ægtefællen må anses som omsorgs- person for datteren. der er
derfor ikke samme behov for familiesammenføring med x, som hvis datteren ikke havde
nogen omsorgsperson i libanon.
a, b og c
udlændingenævnet har gjort gældende, at der ikke er grundlag for at tilsidesætte udlæn-
dingenævnets skøn, idet nævnet med rette har vurderet, at der ikke foreligger sådanne gan-
ske særlige omstændigheder, som kan begrunde opholdstilladelse efter § 9 c.
a, b og c er flygtet fra syrien uden ægtefæller og børn og har opnået midlertidig
beskyttelsesstatus. opholdet er derfor af midlertidig karakter. hverken ægtefællerne eller
børnene har nogen tilknytning til danmark. a, b og c har ikke anført noget, der kan
karakteriseres som ”ganske særlige grunde”, herunder i forhold til, om karensperioden er
ødelæggende for familielivet. de har ikke oplyst, hvor- for de valgte at efterlade familien
for at rejse til danmark.
praksis fra den europæiske menneskerettighedskonvention angår familiesammenføring
med børn, der ikke alternativt kunne opholde sig hos den anden forælder. børnene ophol-
der sig hos de respektive ægtefæller, dvs. hos den omsorgsperson, som har været vant til at
                                               - 67 -
sørge for børnene. der er derfor ikke samme behov for familiesammenføring med a, b og
c, som hvis bør- nene havde været uden omsorgsperson.
subsidiær påstand
udlændingenævnet har gjort gældende, at selv hvis x, a, b og c måtte få medhold i, at
afgørelserne over for dem er ugyldige, er dette ikke ensbetydende med, at deres ægtefæl- ler
og børn vil få ret til familiesammenføring, idet myndighederne må undersøge, om de øvrige
betingelser i udlændingeloven for familiesammenføring er opfyldt, og sagerne bør derfor
hjemvises.
godtgørelse
udlændingenævnet har gjort gældende, at der ikke foreligger sådanne særlige forhold, der
tilsiger, at der skal udmåles godtgørelse. myndighederne skal foretage en ny vurdering af,
om betingelserne for at meddele familiesammenføring er opfyldt, og der kan derfor ikke
udmåles en godtgørelse.
landsrettens begrundelse og resultat
det er fastslået i højesterets dom af 6. november 2017 (ufr 2018.688), at begrænsningen i
adgangen til familiesammenføring i udlændingelovens § 9, stk. 1, litra d, er begrundet i
hensyn, der kan varetages efter den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8.
som anført af højesteret er spørgsmålet herefter, om begrænsningen er nødvendig i et de-
mokratisk samfund til varetagelsen af de nævnte hensyn.
som endvidere anført af højesteret, kan de situationer, som den europæiske menneskeret-
tighedsdomstol har taget stilling til i sagerne tanda-muzinga mod frankrig, mugenzi mod
frankrig og senigo longue m.fl. mod frankrig, ikke sammenlignes med den situation,
hvor en herboende flygtning, der har midlertidig opholdstilladelse, ikke kan opnå familie-
sammenføring i en periode på 3 år.
                                               - 68 -
vurderingen af, om begrænsningen er nødvendig, skal herefter ske ud fra de generelle kri-
terier, som den europæiske menneskerettighedsdomstol har opstillet, jf. sagen nunez mod
norge af 28. september 2011, hvor også hensynet til barnet blev inddraget i vurderingen af,
om udvisning ville udgøre et uretmæssigt indgreb i retten til familieliv.
x havde på tidspunktet for udlændingenævnets afslag på familie- sammenføring haft
opholdstilladelse i danmark i ca. syv måneder, og a, b og c havde haft opholdstilladelse i
mindre end halvandet år. deres tilknytning til danmark var således begrænset. xs
ægtefælle og datter har ingen tilknytning til danmark. ægtefællerne til og børnene af a, b
og c har heller ingen tilknytning til danmark.
landsretten lægger til grund, at der er uoverstigelige forhindringer for, at x, a, b og c kan
leve sammen med deres ægtefæller og børn i syrien. afslaget på familiesammenføring
indebærer derfor reelt, at de er forhindret i at leve sammen med deres ægtefæl- ler og børn,
men hindringen i udøvelse af familielivet er dog alene midlertidig. …, a, b og c har fået
opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 3, og de kan derfor vende tilbage til
syrien ved en forbedring af de generelle forhold i landet. hvis en sådan forbedring ikke
sker inden for tre år fra det tidspunkt, da x, a, b og c fik opholdstilladelse i danmark, vil
de som udgangspunkt have ret til familiesammenføring med deres ægtefæller og børn. hvis
der, inden de tre år er gået, opstår ganske særlige forhold, der gør adskillelsen fra
ægtefællen og børnene særligt indgribende, vil der være mulighed for at opnå tilladelse til
familiesammenføring efter udlændingelovens § 9 c.
herefter, og da børnene efter det oplyste opholder sig hos den anden forælder, der må an-
ses for at være omsorgsperson, finder landsretten, at kravet om, at x, a, b og c som
udgangspunkt skal have haft opholdstilladelse i danmark i tre år, før de kan få
familiesammenføring med deres ægtefæller og børn, ligger inden for den skønsmargin, der
tilkommer staten ved afvejningen af hensynet til familielivet og barnets tarv over for hen-
synet til de samfundsmæssige interesser, som kan varetages efter artikel 8. det faldende
                                               - 69 -
antal asylansøgere, som er konstateret i 2016 og 2017, kan i forhold til denne afvejning
ikke føre til et andet resultat.
vurderingen efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1
efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1, kan der gives opholdstilladelse til en udlænding, hvis
ganske særlige grunde, herunder hensynet til familiens enhed og, hvis udlændingen er un-
der 18 år, hensynet til barnets tarv, taler derfor.
det fremgår af bemærkningerne til udlændingelovens § 9 c, stk. 1, jf. lovforslag nr. l 152
af 28. februar 2002, at der efter praksis kan foreligge de fornødne ganske særlige grunde i
tilfælde, hvor familiesammenføring ikke er mulig efter de almindelige regler, men hvor det
som følge af danmarks internationale forpligtelser er nødvendigt at tillade familiesammen-
føring. udlændingemyndighederne skal således i hver enkelt sag foretage en konkret og
individuel vurdering af, om der foreligger ”ganske særlige grunde”.
som eksempler på, hvornår der foreligger sådanne ”ganske særlige grunde”, er det i be-
mærkningerne til lov nr. 153 af 18. februar 2015 om ændring af udlændingeloven, jf. lov-
forslag nr. l 72 af 14. november 2014, anført, at det kan være den situation, hvor personen
i danmark før udrejsen fra hjemlandet har passet en handicappet ægtefælle i hjemlandet,
eller hvis den herboende har alvorligt syge mindreårige børn i hjemlandet. det er endvidere
anført, at der vil kunne være situationer, hvor hensynet til barnet kan have betydning for,
om der skal gives tilladelse til familiesammenføring.
i bemærkningerne til lov nr. 102 af 3. februar 2016 om ændring af udlændingeloven, jf.
lovforslag nr. l 87 af 10. december 2015, henvises der til, at hensynet til barnets tarv og
fn’s konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder kan bevirke, at der tillades
familiesammenføring på et tidligere tidspunkt – f.eks. hvis den herboende er et uledsaget
mindreårigt barn, og forældrene til barnet søger om familiesammenføring.
1. x
den 25. november 2015 fik x afslag på familiesammenføring med sin ægtefælle og to børn.
                                               - 70 -
det er oplyst, at x, der er født i 1966, er gift med ..., der er født i 1971, og at parret har fire
børn. udlændingenævnets afslag på familie- sammenføring vedrører ægtefællen og to af
børnene, der er født i 1997 og 2001.
afslaget på familiesammenføring er begrundet med, at x den 10. april 2015 er meddelt
opholdstilladelse i danmark med henblik på midlertidigt ophold, jf. udlændingelovens § 7,
stk. 3, og at han endnu ikke havde fået opholdstilladelsen forlænget, samt at der ikke
foreligger ganske særlige grunde efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
udlændingenævnet har lagt vægt på, at x, der er sund og rask, i forbindelse med asylsagen
har oplyst, at ingen i husstanden havde særlige behov, herunder sygdom, svagelighed eller
handicaps. udlændingenævnet har endvidere lagt vægt på, at ægtefællen og børnene i deres
ansøgning om familiesammenføring har oplyst, at de ikke lider af alvorlige sygdomme eller
handicaps. der er desuden taget hensyn til, at … har oplyst, at ægtefællen og børnene er i
risiko for overgreb, ligesom de frygter at blive sendt tilbage til syrien, samt at x har oplyst,
at sønnen er i risiko for at blive tvangsindkaldt til den syriske hær.
på denne baggrund, og da børnene har opholdt sig sammen med deres mor i libanon, siden
x rejste til danmark, finder landsretten, at der ikke er oplyst om sådanne ganske særlige
grunde, herunder hensynet til familiens enhed og barnets tarv, at landsretten har anledning
til at tilsidesætte udlændingenævnets skøn om, at der ikke kan meddeles
familiesammenføring i medfør af udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
af udlændingenævnets afgørelse af 17. februar 2016 fremgår, at x har oplyst, at han har
anmodet om genoptagelse af sagen i forhold til ægte- fællen og datteren, da han snart har
haft opholdstilladelse i danmark i et år, og at sønnen er rejst til danmark.
der er ikke i forbindelse med xs anmodning om genoptagelse af afgørelsen fremkommet
sådanne nye faktiske oplysninger, at udlændingenævnet burde have genoptaget sagen.
det er i øvrigt ikke er godtgjort, at udlændingenævnets afgørelser ikke er truffet ud fra en
individuel og konkret vurdering.
                                               - 71 -
herefter, og da udlændingenævnets afgørelser ikke kan antages at stride mod den euro-
pæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 og fn’s konvention af 20. november
1989 om barnets rettigheder, er der ikke grundlag for at ophæve udlændingenævnets af-
gørelser af 25. november 2015 og 17. februar 2016.
landsretten frifinder derfor udlændingenævnet for xs påstand.
2. a
den 20. januar 2017 fik a afslag på familiesammenføring med sin ægtefælle og to børn.
det er oplyst, at a, der er født i 1969, den 21. februar 1999 blev gift med ..., der er
født i 1975, og at parret har tre børn. udlændingenævnets afslag på familiesammenføring
vedrører ægtefællen og to af børnene, der er født i 2003 og 2010.
afslaget på familiesammenføring er begrundet med, at a den 26. januar 2016 er meddelt
opholdstilladelse i danmark i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3, og at han endnu ikke
har haft denne opholdstilladelse i mere end de sidste tre år, samt at der ikke foreligger
ganske særlige grunde efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
udlændingenævnet har lagt vægt på, at det fremgår af as asylsag, at han har forhøjet
kolesteroltal, men at han ellers er sund og rask. udlændingenævnet har endvidere lagt
vægt på, at ægtefællen og børnene i ansøgningen om familiesammenføring har oplyst, at
de opholder sig sammen i syrien, og at ægtefællen og børnene ikke lider af alvorlige
sygdomme eller handicaps. der er desuden lagt vægt på, at a rejste til danmark sammen
med parrets ældste fællesbarn, og at de opholder sig sammen i danmark.
på denne baggrund finder landsretten, at der ikke er oplyst om sådanne ganske særlige
grunde, herunder hensynet til familiens enhed og barnets tarv, at landsretten har anledning
til at tilsidesætte udlændingenævnets skøn om, at der ikke kan meddeles familiesammen-
føring i medfør af udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
                                               - 72 -
det er i øvrigt ikke godtgjort, at udlændingenævnets afgørelse ikke er truffet ud fra en
individuel og konkret vurdering.
herefter, og da udlændingenævnets afgørelse ikke kan antages at stride mod den europæ-
iske menneskerettighedskonventions artikel 8 og fn’s konvention af 20. november 1989
om barnets rettigheder, er udlændingenævnets afgørelse af 20. januar 2017 ikke ugyldig.
landsretten frifinder derfor udlændingenævnet for as påstand.
3. b
den 20. januar 2017 fik b afslag på familiesammenføring med sin ægtefælle og to børn.
det er oplyst, at b, der er født i 1971, den 2. september 1993 blev gift med ..., der er født i
1966, og at parret har fire børn. udlændingenævnets afslag på familiesammenføring
vedrører ægtefællen og to af børnene, der er født i 1999 og 2003.
afslaget på familiesammenføring er begrundet med, at b den 22. oktober 2015 er meddelt
opholdstilladelse i danmark i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3, og at han endnu ikke
har haft denne opholdstilladelse i mere end de sidste tre år, samt at der ikke foreligger
ganske særlige grunde efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
udlændingenævnet har lagt vægt på, at det fremgår af bs asylsag, at han er ved godt
helbred, og at han ikke modtager medicin eller lægelig behandling. der er endvidere lagt
vægt på, at ægtefællen og børnene i ansøgningen om familiesammen- føring har oplyst, at
de opholder sig sammen i syrien, og at ægtefællen og børnene ikke lider af alvorlige
sygdomme eller handicaps.
udlændingenævnet har desuden lagt vægt på, at det er oplyst, at børnene er i overhængen-
de livsfare grundet situationen i syrien, og at der ikke er stabil adgang til mad, vand eller
medicin. det er over for udlændingenævnet oplyst, at ægtefællen lider af forhøjet blod-
tryk, og at både ægtefællen og barnet, ..., lider af depression.
                                               - 73 -
på denne baggrund finder landsretten, at der ikke er oplyst om sådanne ganske særlige
grunde, herunder hensynet til familiens enhed og barnets tarv, at landsretten har anledning
til at tilsidesætte udlændingenævnets skøn om, at der ikke kan meddeles familiesammen-
føring i medfør af udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
det er i øvrigt ikke godtgjort, at udlændingenævnets afgørelse ikke er truffet ud fra en
individuel og konkret vurdering.
herefter, og da udlændingenævnets afgørelse ikke kan antages at stride mod den europæ-
iske menneskerettighedskonventions artikel 8 og fn’s konvention af 20. november 1989
om barnets rettigheder, er udlændingenævnets afgørelse af 20. januar 2017 ikke ugyldig.
landsretten frifinder derfor udlændingenævnet for bs påstand.
4. c
den 2. marts 2017 fik c afslag på familiesammenføring med sin æg- tefælle og tre børn.
det er oplyst, at c, der er født i 1965, den 29. maj 1991 blev gift med ..., der er født i 1973,
og at parret har fire børn. udlændingenævnets af- slag på familiesammenføring vedrører
ægtefællen og tre af børnene, der er født i 1992, 1999 og 2005.
afslaget på familiesammenføring er begrundet med, at c den 8. marts 2016 er meddelt
opholdstilladelse i danmark i medfør af udlændingelovens § 7, stk. 3, og at han endnu ikke
har haft denne opholdstilladelse i mere end de sidste tre år, samt at der ikke foreligger
ganske særlige grunde efter udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
udlændingenævnet har lagt vægt på, at der ikke foreligger oplysninger om personlige for-
hold, herunder helbredsmæssige forhold, der kan begrunde, at der meddeles opholdstilla-
delse. det fremgår af cs asylsag, at han er sund og rask. ægtefællen og børnene har oplyst,
at de opholder sig sammen i syrien, og at de ikke lider af alvorlige sygdomme eller
handicaps. det er desuden oplyst, at børnene også opholder sig med deres
                                             - 74 -
storebror, der er myndig og kan klare sig selv.
på denne baggrund finder landsretten, at der ikke er oplyst om sådanne ganske særlige
grunde, herunder hensynet til familiens enhed og barnets tarv, at landsretten har anledning
til at tilsidesætte udlændingenævnets skøn om, at der ikke kan meddeles familiesammen-
føring i medfør af udlændingelovens § 9 c, stk. 1.
det er i øvrigt ikke godtgjort, at udlændingenævnets afgørelse ikke er truffet ud fra en
individuel og konkret vurdering.
herefter, og da udlændingenævnets afgørelse ikke kan antages at stride mod den europæ-
iske menneskerettighedskonventions artikel 8 og fn’s konvention af 20. november 1989
om barnets rettigheder, er udlændingenævnets afgørelse af 2. marts 2017 ikke ugyldig.
landsretten frifinder derfor udlændingenævnet for cs påstand. godtgørelse
allerede under hensyn til, at x ikke har fået medhold i, at udlæn- dingenævnets afgørelser
skal ophæves, og at a, b og c ikke har fået medhold i påstanden om, at udlæn-
dingenævnets afgørelser er ugyldige, frifindes udlændingenævnet for de nedlagte påstande
om godtgørelse.
sagsomkostninger
ved fastsættelse af sagsomkostninger har landsretten lagt vægt på sagernes karakter og
betydning, og at sagerne efter henvisningen til landsretten er behandlet samlet. landsretten
har endvidere lagt vægt på, at a, b og c har haft fri proces.
x skal betale sagsomkostninger til udlændingenævnet med
25.000 kr. inkl. moms til dækning af udgifter til advokatbistand.
statskassen skal betale sagsomkostninger til udlændingenævnet med 50.000 kr. inkl.
                                            - 75 -
moms til dækning af udgifter til advokatbistand.
                               t h i k e n d e s f o r r e t:
udlændingenævnet frifindes.
i sagsomkostninger for landsretten skal x betale 25.000 kr. til udlændingenævnet.
statskassen skal betale 50.000 kr. i sagsomkostninger til udlændingenævnet.
de idømte sagsomkostninger skal betales inden 14 dage.
sagsomkostningerne forrentes efter rentelovens § 8 a.
 publiceret til portalen d. 18-06-2018 kl. 14:00
modtagere: advokat (l) dorthe kynde nielsen
