                      højesterets kendelse
                         afsagt fredag den 21. februar 2014
sag 297/2013
fagligt fælles forbund (3f) som mandatar for a
(advokat else præstegaard)
mod
kims a/s
(advokat ulrik christrup)
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i odenses 11. afdeling den 25. juni 2013 og af
østre landsrets 10. afdeling den 9. juli 2013.
i påkendelsen har deltaget tre dommere: lene pagter kristensen, thomas rørdam og jens
peter christensen.
påstande
kærende, fagligt fælles forbund (3f) som mandatar for a, har nedlagt følgende påstande:
principalt:    speciallægeerklæring af 11. februar 2013 (bilag 34) udarbejdet af overlæge,
               speciallæge i ortopædkirurgi ejner kuur til arbejdsskadestyrelsen tillades
               fremlagt under retssagen og tillades fremlagt som bilag i forbindelse med rets-
               lægerådets besvarelse af syns- og skønstemaet.
subsidiært: speciallægeerklæring af 11. februar 2013 (bilag 34) udarbejdet af overlæge,
               speciallæge i ortopædkirurgi ejner kuur til arbejdsskadestyrelsen tillades
               fremlagt under retssagen.
indkærede, kims a/s, har påstået stadfæstelse.
                                                  - 2 -
landsretten har henholdt sig til den afsagte kendelse.
anbringender
3f har navnlig anført, at speciallægeerklæringen ikke er ensidigt indhentet af en af sagens
parter. ulykken er indberettet til arbejdsskadestyrelsen på grundlag af arbejdsgiverens lov-
pligtige anmeldelsespligt, og speciallægeerklæringen er indhentet i forbindelse med styrelsens
lovpligtige behandling af arbejdsskadesagen, jf. arbejdsskadesikringslovens § 38, stk. 1, 3.
pkt. skadelidte har desuden pligt til at medvirke til undersøgelsen, hvis skadelidte ikke vil
risikere at miste retten til erstatning, jf. arbejdsskadesikringslovens § 38, stk. 1, jf. § 13. det er
i den situation uden betydning for spørgsmålet om, hvorvidt erklæringen kan fremlægges un-
der en civil sag om samme hændelse, at speciallægeerklæringen tilfældigvis er indhentet efter
retssagens anlæg, som det er tilfældet i denne sag. arbejdsskadestyrelsen er uvidende om,
hvorvidt der verserer en retssag om ulykken. arbejdsskadestyrelsens sagsbehandling er desu-
den underlagt officialmaksimen, og parterne har ingen indflydelse på, om styrelsen vil ind-
hente en lægeerklæring eller ej. det er endvidere arbejdsskadestyrelsen, der har foreslået
navne på de relevante læger. arbejdsskadesagen er en selvstændig sag, hvor sagens parter
ikke altid har samme rådgivere som i en eventuel civil sag om samme hændelse. arbejdsska-
destyrelsens sagsakter fremsendes desuden som hovedregel til modparten i en civil retssag til
orientering, yderligere foranstaltning og eventuel fremlæggelse under retssagen. i den kon-
krete sag er sagens akter fremsendt udenretligt til kims’ forsikringsselskab. den omstridte
speciallægeerklæring skal indgå som en blandt flere lægelige udtalelser og erklæringer i
grundlaget for retslægerådets afgørelse og senere rettens afgørelse. hensigten er ikke at få
den omstridte erklæring til at træde i stede for retslægerådets udtalelse. bevisbedømmelsen
er fri, og det er i sidste ende retten, der afgør, om der er årsagssammenhæng. det vil betyde en
voldsom fordyrelse af sager, der forelægges retslægerådet, og hvor retslægerådet anmoder
om en ny speciallægeerklæring, hvis skadelidte ikke kan fremlægge en speciallægeerklæring
indhentet til brug for arbejdsskadestyrelsens sagsbehandling.
kims har navnlig anført, at speciallægeerklæringen ikke kan fremlægges under sagen, da der
er tale om en sagkyndig vurdering, som er indhentet efter sagens anlæg uden forudgående
accept fra kims eller retten. at speciallægeerklæringen er indhentet af arbejdsskadestyrelsen
i medfør af arbejdsskadesikringslovens § 38, stk. 1, medfører ikke, at der er grundlag for at
tillade erklæringen fremlagt, da kims ikke er part i arbejdsskadesikringssagen og således har
                                              - 3 -
været uden indflydelse på indhentelsen af erklæringen. den omstændighed, at retslægerådet
ønskede en aktuel erklæring fra en speciellæge i ortopædkirurgi, medfører heller ikke, at spe-
ciallægeerklæringen kan fremlægges under sagen. den erklæring, som retslægerådet ønsker,
skal indhentes i overensstemmelse med de regler, der gælder for fremlæggelse af sagkyndige
erklæringer under retssager. der er intet grundlag for at give en skadelidt, hvis tilskadekomst
tillige behandles som en arbejdsskadesag efter arbejdsskadesikringsloven af arbejdsskadesty-
relsen eller ankestyrelsen en videre adgang til at fremlægge speciallægeerklæringer indhentet
efter sagens anlæg end skadelidte, hvis tilskadekomst ikke tillige behandles som en arbejds-
skadesag efter arbejdsskadesikringsloven. der er desuden nu til brug for retslægerådets be-
svarelse af de stillede spørgsmål indhentet en erklæring fra speciallæge i ortopædkirurgi lars
henrik frich, som er sendt til retslægerådet. der er således ikke behov for, at den omstridte
speciallægeerklæring bliver fremlagt og forelagt for retslægerådet til brug for rådets besva-
relse af de stillede spørgsmål.
højesterets begrundelse og resultat
sagen angår, om en arbejdstager under en retssag vedrørende krav om erstatning som følge af
en arbejdsulykke kan fremlægge en speciallægeerklæring, der er indhentet efter sagens anlæg
på arbejdsskadestyrelsens anmodning til brug for arbejdsskadestyrelsens behandling af sa-
gen efter arbejdsskadesikringslovens regler, og om den pågældende erklæring kan forelægges
for retslægerådet.
højesteret tiltræder, at speciallægeerklæringen er en egentlig sagkyndig erklæring. ved afgø-
relsen af, om en sagkyndig erklæring kan fremlægges som selvstændigt bevis i en retssag,
finder reglerne herom anvendelse, jf. højesterets kendelser af 8. november 2004 gengivet i
ufr 2005, s. 576, og 1. juni 2007 refereret i ufr 2007, s. 2329/1.
speciallægeerklæringen er indhentet af arbejdsskadestyrelsen, der har truffet afgørelse om, at
a skulle lade sig undersøge af en speciallæge, og styrelsen har udpeget speciallægen, uden at
nogen af parterne har haft indflydelse herpå. under disse omstændigheder finder højesteret,
at speciallægeerklæringen ikke har karakter af at være en ensidigt indhentet erklæring.
højesteret tillader derfor, at speciallægeerklæringen kan fremlægges som bevis i sagen og
dermed kan fremsendes til retslægerådet.
                                            - 4 -
                                      thi bestemmes:
speciallægeerklæring af 11. februar 2013 (bilag 34) udarbejdet af overlæge, speciallæge i
ortopædkirurgi ejner kuur til arbejdsskadestyrelsen tillades fremlagt under retssagen og til-
lades fremlagt som bilag i forbindelse med retslægerådets besvarelse af syns- og skønste-
maet.
