                       højesterets kendelse
                       afsagt tirsdag den 12. september 2017
sag 99/2017
a ved advokat c kærer vestre landsrets kendelse om ikke at genoptage boet efter b.
i tidligere instanser er afsagt kendelse af retten i viborg, skifteretten, den 11. januar 2017 og
af vestre landsrets 13. afdeling den 14. februar 2017.
i påkendelsen har deltaget fem dommere: thomas rørdam, poul dahl jensen, henrik
waaben, jan schans christensen og kurt rasmussen.
påstand
kærende, a, har påstået boet efter b genoptaget.
sagsfremstilling
b afgik ved døden den 6. juli 2016. boet blev udleveret til privat skifte den 26. juli 2016, og
proklama blev indrykket i statstidende den 16. august 2016.
ved mail af 17. november 2016 sendte advokat c på vegne af a åbningsstatus med tilhørende
bilag til skifteretten. det fremgik af mailen, at åbningsstatus samtidig var sendt til skat. i
åbningsstatus var der sat kryds i rubrikken ”opgørelsen er samtidig endelig boopgørelse med
skæringsdag på dødsdagen”.
af åbningsstatus fremgår endvidere af en vedlagt specifikation til punkt 14 under aktiver på
dødsdagen (handelsværdien), at den samlede værdi af fast ejendom blev ansat til 1,85 mio. kr.
fordelt med 1,4 mio. kr. på en helårsbolig og 450.000 kr. på et sommerhus. værdien af helårs-
boligen svarer til den offentlige vurdering, mens værdien af sommerhuset er blevet nedsat,
idet den offentlige vurdering var 660.000 kr.
                                               - 2 -
skat godkendte værdiansættelserne i boopgørelsen den 22. december 2016, hvorefter skifte-
retten udfærdigede boafgiftsberegning på baggrund af boopgørelsen og skats godkendelse.
den 30. december 2016 opkrævede skifteretten boafgift på i alt 266.438,33 kr.
den 2. januar 2017 sendte advokat c en mail til skifteretten. det fremgår af mailen bl.a.:
      ”jeg har efter juleferien modtaget hhv. skats godkendelse af boopgørelsen samt skif-
      terettens afgiftsberegning…
      jeg gør i den forbindelse opmærksom på, at der ved en fejl herfra er blevet oplyst (sat
      kryds ved), at opgørelsen samtidig er endelig boopgørelse. det er det ikke af den simple
      grund, at boets faste ejendomme ikke er blevet afhændet, og slutopgørelse afventer det-
      te.”
skifteretten meddelte ved brev af 11. januar 2017 følgende til advokat c:
      ”åbningsstatus er den endelige boopgørelse, når der er sket afkrydsning i rubrikken her-
      for, og skifterettens afgiftsberegning fastholdes dermed. skifteretten kan henvise til af-
      gørelsen trykt i tfa 2001.18/1.”
samme dag afsagde skifteretten kendelse om ikke at genoptage boet. det fremgår af afgørel-
sen bl.a.:
      ”det fremgår af ”vejledningen om udfyldelse af åbningsstatus” blandt andet:
      ”du kan vælge at slutte boet pr. dødsdagen.
      du skal så sætte x i rubrikken opgørelsen er samtidig endelig boopgørelse med opgø-
      relsesdag pr. dødsdagen og vedlægge et særskilt ark med fordeling af arven til arvin-
      gerne og evt. legatarer. konsekvensen er, at aktivernes værdi opgøres pr. dødsdagen, og
      at arvingerne overtager aktiverne pr. denne dag.
      begravelsesudgifterne og andre udgifter tages med, selvom de ikke eksisterede på døds-
      dagen.
      hvis du vælger, at boet skal have en senere opgørelsesdag end dødsdagen, skal du ind-
      sende en boopgørelse. i boopgørelsen skal indgå indtægter og udgifter under boets be-
      handling.
      dit valg af opgørelsesdag kan få skattemæssige konsekvenser.
      …”
                                               - 3 -
       skifterettens begrundelse og resultat
       …
       af den indsendte åbningsstatus er der afsat kryds i rubrikken for, at opgørelsen tillige er
       endelig boopgørelse. advokat c, der har skiftefuldmagt fra arvingerne til at underskrive
       og indsende åbningsstatus og boopgørelse i boet mv., har på vegne arvingerne valgt at
       lade åbningsstatus være endelig boopgørelse, og har dermed valgt dødsdagen som skæ-
       ringsdag.
       på denne baggrund skal afgiftsberegningen ske på grundlag af værdierne pr. dødsdagen,
       selvom det kan have den konsekvens, at boets faste ejendomme vil indbringe ca.
       450.000 - 500.000 kr. mindre end den offentlige vurdering, med hvilken ejendommene
       er medtaget i boopgørelsen.
       da arvingerne er repræsenteret ved advokat c i forbindelse med boets behandling, og da
       det blandt andet fremgår af vejledning til åbningsstatus, at afkrydsning for endelig bo-
       opgørelse kan have afgifts- og skattemæssige konsekvenser, er der ikke grundlag for at
       genoptage boet i medfør af dødsboskiftelovens § 103, stk. 1, nr. 3, selvom valg af skæ-
       ringsdag og værdiansættelse af de faste ejendomme vil medføre væsentlige skatte- og
       afgiftsmæssige konsekvenser for boet og arvingerne. da boopgørelsen er endelig og
       bindende for boet, når denne er indleveret til skat og skifteretten, er der ikke hjemmel
       til at genoptage boet med henblik på ændring af skæringsdagen.”
advokat c kærede skifterettens afgørelse til vestre landsret og oplyste i den forbindelse
bl.a., at boets parcelhus den 4. januar 2017 var blevet solgt for 1.250.000 kr. kontant, mens
det endnu ikke var lykkedes at sælge sommerhuset. ved kendelse af 14. februar 2017 stadfæ-
stede landsretten skifterettens afgørelse. det fremgår af landsrettens kendelse bl.a.:
       ”det tiltrædes, at der under de foreliggende omstændigheder ikke er grundlag for at
       genoptage boet efter dødsboskiftelovens § 103. det, der er anført for landsretten, kan
       ikke føre til et andet resultat.”
anbringender
a har anført bl.a., at afkrydsning i feltet ”opgørelsen er samtidig endelig boopgørelse med
skæringsdag på dødsdagen” skyldes en åbenlys fejl, som skifteretten burde have reageret
overfor og tilladt ændret, da fejlen blev oplyst, således at værdiansættelsen af boets faste
ejendomme kunne bringes i overensstemmelse med de reelle handelsværdier. endvidere er
der under passiverne ikke medtaget bl.a. udgifter til boets behandling, udgifter til ejendoms-
mægler, ejendomsskatter mv. fejlen har medført, at boafgiften er blevet beregnet til et for højt
beløb.
                                                - 4 -
retsgrundlag mv.
adgangen til genoptagelse af et dødsbo er reguleret i dødsboskiftelovens § 103, stk. 1, der
lyder:
       ”§ 103. skifteretten kan genoptage et bo eller omgøre en beslutning eller kendelse, når
       det findes påkrævet, navnlig fordi
       1) der er fremkommet yderligere aktiver eller passiver,
       2) arven er fordelt forkert eller udlodningen er foretaget forkert,
       3) der er begået væsentlige fejl i forbindelse med boets behandling,
       4) boafgiften eller tillægsboafgiften er beregnet forkert og en arving eller legatar anmo-
       der derom,
       5) boet skal udleveres til anden behandlingsmåde eller
       6) der i øvrigt foreligger nye oplysninger af væsentlig betydning for boets behandling
       eller for tredjemands retsstilling.
          stk. 2. skifteretten kan betinge genoptagelse eller omgørelse af, at der helt eller del-
       vis stilles sikkerhed for de omkostninger, der er forbundet hermed.”
om skifterettens vejledningspligt bestemmer dødsboskiftelovens § 7, stk. 3, at skifteretten
vejleder de pårørende og bistår med udfærdigelse af anmodninger og opgørelser, der skal ind-
gives i forbindelse med bobehandlingen. bestemmelsen skal sammenholdes med dødsboskif-
telovens § 91, der nærmere regulerer skifterettens vejledningspligt. følgende fremgår af § 91:
       ”§ 91. skifteretten bistår med udfærdigelse af anmodninger og opgørelser mv. og vejle-
       der ægtefælle, arvinger, legatarer, kreditorer og andre berettigede om deres retsstilling,
       herunder om deres klagemuligheder, medmindre bistanden på grund af boets størrelse
       eller andre forhold vil være særlig tidskrævende eller vil kræve særlige undersøgelser.”
i dødsboskiftelovens § 80 er bl.a. følgende fastsat vedrørende skifterettens beregning og op-
krævning af bo- og tillægsboafgift:
       ”§ 80. skifteretten beregner og opkræver bo- og tillægsboafgift efter reglerne i lov om
       afgift af dødsboer og gaver og kan forinden forelægge spørgsmål om afgiftsberegningen
       for told- og skatteforvaltningen. told- og skatteforvaltningen opkræver boafgift efter
       boafgiftslovens § 1 b, stk. 1.
       …
                                               - 5 -
     stk. 3. arvinger, legatarer og told- og skatteforvaltningen kan klage over afgiftsbereg-
     ningen til skifteretten. klagefristen er 4 uger, der regnes fra modtagelsen af meddelelsen
     om afgiftsberegningen. i privatskiftede boer anses alle arvinger for underrettet fra det
     tidspunkt, hvor den i henhold til § 25, stk. 6, udpegede person modtager meddelelsen,
     … indgives klage ikke rettidigt, er afgiftsberegningen endelig.”
af de specielle bemærkninger til lovforslaget om skifte af dødsboer fremsat den 8. december
1995 fremgår bl.a. (folketingstidende 1995-96, tillæg a, lovforslag nr. l 120, s. 2845-2846,
2898 og 2903-2904):
     ”til § 7
     …
     bestemmelsen i stk. 3, jf. § 91, omhandler skifterettens vejledningspligt. skifterettens
     vejledningspligt ved dødsboskifter følger i dag af retsplejelovens § 14, stk. 3, men fin-
     des rettelig at burde indgå i en sammenhæng med de øvrige skifteretlige regler og fore-
     slås derfor i stedet lovfæstet i forslaget til den nye lov om skifte af dødsboer. skifteret-
     tens vejledning og retshjælp har stor betydning i forbindelse med afholdelse af første-
     gangsmødet, hvor de fleste pårørende møder uden professionel bistand. vejlednings-
     pligten angår først og fremmest arve- og skifteretlige spørgsmål, men også hovedpunk-
     terne i skatte- og afgiftslovgivningen.
     skifteretten har efter bestemmelsen pligt til at vejlede den afdødes pårørende om deres
     retsstilling og bistå med udfærdigelse af anmeldelser og opgørelser, der skal udfærdiges
     og indgives af de pårørende. retshjælpen kan omfatte bistand til udfærdigelse af an-
     modning om boudlæg, om 150.000 kr.'s udlæg, om uskiftet bo og om privat skifte, samt
     udfyldelse af fuldmagtsblanketter. i ukomplicerede boer kan retshjælpen tillige omfatte
     bistand til udfærdigelse af fællesboopgørelser og boopgørelser. derimod er det ikke
     skifterettens opgave at bistå med udfærdigelse af selvangivelser og andre påbudte ind-
     beretninger til skattemyndighederne. uden for skifterettens retshjælpsopgaver falder li-
     geledes udfærdigelse af arveafkald og overdragelsesdokumenter. hertil kommer, at bo-
     ets størrelse eller forhold i øvrigt kan tilsige, at de pårørende i stedet henvises til privat
     rådgivning.
     …
     til § 91
     bestemmelsen er i det væsentligste overført fra retsplejelovens § 14, stk. 3, og fastslår,
     at skifteretten har en egentlig vejledningspligt over for arvinger, legatarer og andre be-
     rettigede om deres retsstilling, herunder om deres klagemuligheder. vejledningspligten
     omfatter som hidtil rådgivning om korrekt udfyldelse af anmeldelser og opgørelser, der
     skal indgives til skifteretten.
     pligten til vejledning er ganske vidtgående i relation til arveretlige og skifteretlige
     spørgsmål, der opstår i forbindelse med drøftelserne om, hvorledes et bo bedst kan be-
     rigtiges. også mere standardmæssige spørgsmål, der har relation til dødsboskattefor-
     hold, herunder om de anmeldelser, der skal indgives til skattemyndighederne, omfattes
     af vejledningspligten. da skifterettens personale imidlertid ikke er specialuddannet i
                                           - 6 -
vanskeligere dødsboskattemæssige spørgsmål, og da en fejlagtig rådgivning kan være
erstatningspådragende for statskassen, bør spørgsmål herom henvises til privat rådgiv-
ning ved advokat eller revisor. en anden begrænsning af vejledningspligtens omfang
følger af, at boets forhold kan være så komplicerede, at en korrekt vejledning ville være
særlig tidskrævende eller kræve særlige undersøgelser.
bistand til udfærdigelse af skøder, pantebreve og arveafkald m.v. falder som efter hidti-
dig praksis uden for området for skifterettens vejledningspligt.
vejledningspligten består, indtil boet er sluttet. i boer, der er udleveret til forenklet pri-
vat skifte og dermed teknisk set er afsluttet ved udleveringen, består vejledningspligten i
indtil 15 måneder fra dødsdagen, jf. herved § 35, stk. 2. vejledningspligten kan som an-
givet ved bestemmelsen f.eks. angå privatskiftende arvingers mulighed for at indbringe
en tvist for skifteretten eller eventuelle klagemuligheder. pligten kan også angå rådgiv-
ning om genoptagelsesmuligheder.
…
til § 103
en udtømmende angivelse af de situationer, hvor omgørelse og genoptagelse skal kunne
finde sted, er ikke mulig. bestemmelsen er på den baggrund opbygget efter en tilsvaren-
de skabelon som retsplejelovens § 504, således at der angives en række typetilfælde,
som i retspraksis har ført til omgørelse eller genoptagelse. i øvrigt overlades det til den
fremtidige retsanvendelse at fastlægge i enkelttilfælde, hvornår omgørelse og genopta-
gelse mere præcist skal tillades efter de nye systemer i forslaget.
…
ved kravet om, at omgørelse og genoptagelse kun kan finde sted, når det findes påkræ-
vet, er anvendt en kriterium svarende til retsplejelovens.
efter bestemmelsens nr. 1 kan omgørelse eller genoptagelse finde sted, når der er frem-
kommet yderligere aktiver eller passiver.
efter bestemmelsens nr. 2 kan omgørelse eller genoptagelse finde sted, når arven er for-
delt forkert, eller når udlodningen er foretaget forkert.
…
efter bestemmelsens nr. 3 kan genoptagelse eller omgørelse ske, når der er begået væ-
sentlige fejl i forbindelse med boets behandling. bestemmelsen har særlig betydning for
omgørelse, idet genoptagelse normalt vil blive afvist, når fejlen ikke har givet sig udslag
i, at arven er fordelt forkert, eller udlodningen er foretaget forkert.
…
bestemmelsen i nr. 4 er ny og har nær sammenhæng med forslagets § 80, hvorefter skif-
terettens afgørelse om bo- og tillægsboafgift gøres judiciel. når klagefristen i § 80, stk.
3, er udløbet, uden at klage er indgivet, eller når skifteretten har truffet endelig afgørelse
i en klagesag, og skifterettens endelige afgørelse ikke er påkæret, er afgiftsberegningen
endelig, og eventuel inddrivelse kan finde sted.
kan arvinger eller legatarer imidlertid dokumentere, at de har betalt for meget i boafgif-
ter, findes de at burde have adgang til tilbagebetaling.
…
                                                - 7 -
       ved bestemmelsens nr. 5 gøres det muligt at omgøre en tidligere truffet afgørelse eller
       at genoptage et bo, når der er behov for at udlevere boet til anden behandlingsmåde.
       efter bestemmelsens nr. 6 kan genoptagelse eller omgørelse endelig ske, når der i øvrigt
       foreligger nye oplysninger af væsentlig betydning for boets behandling eller for tredie-
       mands retsstilling.
       ...”
loven bygger på betænkning nr. 1270/1994 om skifte af dødsboer. af betænkningens side
143 f. fremgår følgende om skifterettens vejledningspligt:
       ”skifteretten har… pligt til at vejlede den afdødes pårørende om deres retsstilling og i
       nødvendigt omfang bistå med udfærdigelse af anmeldelser og opgørelser, der skal ud-
       færdiges og indgives af de pårørende. såfremt bistanden på grund af boets størrelse eller
       forhold vil være særligt tidkrævende, eller såfremt den vil kræve særlige undersøgelser,
       kan skifteretten i stedet henvise de pårørende til privat rådgivning.
       skifterettens vejledning og retshjælp har stor betydning i forbindelse med afholdelse af
       førstegangsmødet, hvor de fleste pårørende møder uden professionel bistand. vejled-
       ningspligten angår først og fremmest arve- og skifteretlige spørgsmål, men også hoved-
       punkterne i skatte- og afgiftslovgivningen. retshjælpsarbejdet forudsættes som hidtil i
       vidt omfang udført af medarbejdere, der i henhold til retsplejelovens § 17 a, stk. 2, med
       særlig bemyndigelse beklæder skifteretten.
       intensiteten af skifterettens retshjælp skal være størst, hvor de pårørende møder uden
       professionel bistand og ikke selv er i stand til at udfærdige de nødvendige papirer. rets-
       hjælpen omfatter bistand til udfærdigelse af anmodning om boudlæg, om 150.000 krs.
       udlæg, om uskiftet bo og om privat skifte, samt udfyldelse af fuldmagtsblanketter. i
       ukomplicerede boer omfatter retshjælpen tillige bistand til udfærdigelse af fællesboop-
       gørelser og boopgørelser. derimod kan skifteretten ikke udfærdige selvangivelser og
       andre påbudte indberetninger til skattemyndighederne. uden for skifterettens rets-
       hjælpsopgaver falder tillige udfærdigelse af arveafkald og overdragelsesdokumenter.
       …”
for så vidt angår værdiansættelserne i boopgørelsen fremgår det af boafgiftslovens § 12, stk.
1, 1. pkt., at
       ”aktiver og passiver i dødsboer ansættes i boopgørelsen til deres handelsværdi på den i
       boopgørelsen fastsatte opgørelsesdag.”
om klageadgangen fremgår følgende af boafgiftslovens § 35, stk. 1:
                                                - 8 -
      ”§ 35. arvinger og legatarer kan inden 4 uger efter, at de har modtaget skifterettens af-
      giftsberegning, klage over denne til skifteretten, jf. § 80, stk. 3 i lov om skifte af døds-
      boer.”
af de specielle bemærkninger til lovforslaget om afgift af dødsboer og gaver fremsat den 4.
maj 1995 fremgår bl.a. (folketingstidende 1994-95, tillæg a, lovforslag nr. l 254, s. 3851-
3852):
      ”til § 12
      efter arve- og gaveafgiftslovens § 17 skal et aktivs eller passivs værdi fastsættes til
      handelsværdien på skæringsdagen eller på det tidspunkt, hvor det udlægges til en ar-
      ving. det foreslås i stk. 1, at disse regler fortsat skal være gældende.
      …
      ved efterprøvelse af de afgiftspligtige værdier vil kildeskattelovens regler herom, jf.
      kildeskattelovens § 16, stk. 3-5, også fortsat være gældende. boet skal således selv fore-
      tage værdiansættelsen af et aktiv eller passiv og denne værdiansættelse er bindende for
      boet og arvingerne. den kommunale skattemyndighed er derimod ikke bundet af værdi-
      ansættelsen, men kan ændre den eller forlange vurdering.
      selv om boet har baseret sin værdiansættelse på en sagkyndig vurdering, der er udmeldt
      efter kildeskattelovens § 16, stk. 3, er den kommunale skattemyndighed ikke bundet af
      resultatet, jf. stk. 2. skattemyndigheden er heller ikke bundet af en vurdering udmeldt af
      skifteretten efter skiftelovens § 48. i praksis godkender skattemyndigheden imidlertid
      disse vurderingsresultater. kun hvis der er begået fejl ved vurderingen eller lignende,
      ændres en værdiansættelse, eller omvurdering finder sted.
      principperne i skattedepartementets cirkulære nr. 185 af 17. november 1982 om værdi-
      ansættelsen af aktiver og passiver i dødsboer m.m. og ved gaveafgiftsberegning og den
      praksis, der er etableret på området, vil fortsat være gældende efter vedtagelsen af lov-
      forslaget.
      …”
det fremgår af skatteministeriets cirkulære nr. 185 af 17. november 1982 om værdiansættel-
sen af aktiver og passiver i dødsboer m.m. og ved gaveafgiftsberegning, at den værdi, der skal
lægges til grund for afgiftsberegningen, er værdien i handel og vandel.
højesterets begrundelse og resultat
boet efter b blev udleveret den 26. juli 2016 til privat skifte, og boets kontaktperson, advokat
c, sendte den 17. november 2016 åbningsstatus med tilhørende bilag til skifteretten. i åb-
ningsstatus er der sat kryds i rubrikken ”opgørelsen er samtidig endelig boopgørelse med
skæringsdag på dødsdagen”. blandt aktiverne er anført en helårsbolig og et sommerhus, og
                                                 - 9 -
værdien af helårsboligen er anført til den offentlige ejendomsværdi på 1.400.000 kr., mens
værdien af sommerhuset er ansat til 450.000 kr., hvilket er 210.000 kr. lavere end den offent-
lige ejendomsværdi på 660.000 kr. skifteretten beregnede og opkrævede herefter boafgiften
med 266.438,33 kr. den 30. december 2016. den 2. januar 2017 skrev advokat c til skifte-
retten, at det ved en fejl var anført, at åbningsstatus samtidig var endelig boopgørelse, idet
slutopgørelsen rettelig afventede afhændelse af boets faste ejendomme.
efter boafgiftslovens § 35, stk. 1, kan arvinger og legatarer inden 4 uger efter, at de har mod-
taget skifterettens afgiftsberegning, klage over denne til skifteretten, jf. dødsboskiftelovens §
80, stk. 3. højesteret finder, at arvingerne under en sådan klagesag vedrørende afgiftsbereg-
ningen ikke kan anfægte de oplysninger i boopgørelsen, som de selv er fremkommet med,
herunder om værdiansættelse, og som er lagt til grund ved afgiftsberegningen. når der er tale
om en endelig boopgørelse, f.eks. fordi der er sket afkrydsning i rubrikken ”opgørelsen er
samtidig endelig boopgørelse med skæringsdag på dødsdagen” på åbningsstatusblanketten,
må ændring af sådanne oplysninger, som boet selv er fremkommet med, i givet fald ske efter
reglerne om genoptagelse i dødsboskiftelovens § 103. det er derfor med rette, at skifteretten
og landsretten har behandlet klagen som en anmodning om genoptagelse og ikke som en kla-
ge over afgiftsberegningen.
sagen angår herefter, om boet efter b skal genoptages med henblik på, at angivelsen i åb-
ningsstatus om tillige at være endelig boopgørelse med skæringsdag på dødsdagen kan om-
gøres, således at der kan indgives en ny endelig boopgørelse med en ændret ansættelse af
værdien af de aktiver og passiver, der indgår i grundlaget for beregningen af boafgiften.
efter dødsboskiftelovens § 103 kan skifteretten, når det findes påkrævet, genoptage et bo,
bl.a. hvis der er begået væsentlige fejl i forbindelse med boets behandling, eller hvis boafgif-
ten er beregnet forkert.
det fremgår af § 12, stk. 1, 1. pkt., i boafgiftsloven, at aktiver og passiver i dødsboer ansættes
til deres handelsværdi på den i boopgørelsen fastsatte opgørelsesdag. i bemærkningerne til §
12 er det anført bl.a., at boet selv skal foretage værdiansættelsen, og at denne er bindende for
boet og arvingerne, jf. folketingstidende 1994-95, tillæg a, lovforslag nr. l 254, s. 3852. af
den skriftlige vejledning om udfyldelse af åbningsstatus fremgår bl.a., at alle aktiver skal an-
                                              - 10 -
gives til handelsværdien, og at handelsværdien er den pris, som arvingerne forventer at få for
aktiverne, hvis de sælges.
højesteret finder efter det anførte, at arvingerne som udgangspunkt ikke kan kræve genopta-
gelse af et bo efter dødsboskiftelovens § 103 med henblik på at omgøre angivelsen af, at op-
gørelsen samtidig er endelig boopgørelse med skæringsdag på dødsdagen.
højesteret finder, at der i den foreliggende sag ikke er oplyst sådanne omstændigheder, at der
er grundlag for at fravige dette udgangspunkt og lægger herved bl.a. vægt på, at der er tale om
en fejl fra advokatkontorets side. der er endvidere ikke grundlag for at fastslå, at skifteretten
har tilsidesat sin vejledningsforpligtelse.
højesteret stadfæster derfor landsrettens kendelse.
                                        thi bestemmes:
landsrettens kendelse stadfæstes.
