- idi
                                          udskrift
                                                af
                           sø- & handelsrettens dombog
                                         ____________
                                          kendelse
afsagt den 20. januar 2014
a-9-13
                                     1) ape & partners s.p.a.
                                     2) balling brands aps
                                     (advokat henriette la cour)
                                     mod
                                     streetman aps
                                     (advokat rasmus skovsgaard haugaard)
indledning og påstand
det italienske firma, ape & partners s.p.a, og det danske firma, balling brand aps (herefter
henholdsvis ape og balling) indgav den 23. oktober 2013 begæring om midlertidigt forbud,
jf. retsplejelovens kap. 40, mod streetman aps (herefter streetman). af ape og ballings op-
rindelige seks påstande er der efter sagens hovedforhandling den 16. december 2013 alene
tvist mellem parterne om påstand 1, der er sålydende:
                                               -2-
streetman forbydes at markedsføre og sælge produkter under varemærkerne ”parajum-
pers” og ”p.j.s that others may live parajumpers” med ændrede mærkater, her-
under fjernet stregkode og påført hvidt klistermærke på en af de øvrige mærkater.
streetman har nedlagt påstand om at forbudspåstanden nægtes fremme.
oplysningerne i sagen
virksomheden pjs international sa (herefter pjs) er indehaver af en række registrerede ef-
varemærker, herunder ordmærket ”parajumpers” med registreringsnummer 4905493 og
figurmærket ”p.j.s. that others may live parajumpers” med registreringsnummer
4905451, som ses nedenfor:
ape har i henhold til en licensaftale med pjs en eneret til at gøre brug af de omhandlede va-
remærker. balling har efter det oplyste en mundtlig agentaftale med ape med hensyn til va-
rer under varemærket ”parajumpers” i danmark.
streetman er et binavn til selskabet e-handel danmark, som er registrant på hjemmesiden
www.streetman.dk, hvorfra virksomheden sælger tøj, herunder parajumpers-jakker.
det er oplyst, at ape, i forbindelse med sin overvågning af markedet blev opmærksom på
streetmans salg på hjemmesiden www.streetman.dk af tøj af mærket ”parajumpers”.
                                                 -3-
de originale parajumpers-jakker, som har været forevist retten, er forsynet med 5 mær-
kater (tags) i snor, hvoraf det ene er et stregkode-mærkat. under hovedforhandlingen er til-
lige forevist en jakke indkøbt på www.streetman.dk. på denne jakke er stregkode-mærkatet
fjernet, og på den ene side af et af de øvrige mærkater er der påført et hvidt klistermærke.
nedenfor ses et billede heraf og et billede af et mærkat, hvor stregkoden ikke er fjernet:
ape og balling benytter sig efter det oplyste af gs1-systemet til at generere stregkoder. gs1
er et internationalt standardiseringsorgan, som definerer den såkaldte ean-13 stregkode.
numrene i ean-13 stregkoden er produktidentifikationsnumre. de første 7 cifre i vare-
nummeret er unikt og tildeles kun én virksomhed.
ape og balling har fremlagt en liste med over 750 hjemmesider, hvorfra der angiveligt er
solgt/sælges piratkopierede parajumpers-jakker.
med henblik på at illustrere, at ape anser piratkopiering for et alvorlig problem, har ape
henvist til et screenshot af deres hjemmeside vedrørende ”stop fake”. af teksten fremgår
bl.a.:
       ”…
       how can you spot a fake?
                                                     -4-
      at first glance, fakes can look very similar to the originals, but an expert eye will soon
      detect small differences like different fabric (very likely with no water-repellency treat-
      ment), different type of fur (fakes often have spotted fur), missing details like the rubber
      around the buttons, and, most important, they are missing the official barcode that identi-
      fies original parajumpers garments…”
med henblik på at illustrere, at der også inden for beklædningsgenstande gælder en række
sundhedsmæssige krav, har ape og balling fremlagt en oversigt over regler for indhold af
kemiske stoffer i tekstiler, udarbejdet af miljøstyrelsen, hvoraf bl.a. fremgår, at det er forbudt
at anvende azofarvestoffer i børnetøj. der er endvidere fremlagt en udskrift fra miljøstyrel-
sens hjemmeside, hvoraf fremgår, at virksomheden bestseller i 2009 og 2010 har tilbagekaldt
børnetøj som følge af for højt indhold af aromatiske aminer, som kan være kræftfremkalden-
de, og som kan afgives fra azofarvestoffer.
som et eksempel på sundhedsskadelige kopi-jakker har ape og balling fremlagt en kopi af
en artikel fra tv2 nyhederne, hvoraf fremgår, at der i piratkopierede jakker af mærket ca-
nada goose blandt fjerene i foret fandtes kødrester, der var gået i forrådnelse.
det er ubestridt, at streetman begyndte at annoncere parajumpers-jakker den 24. august
2013. ved brev af 23. september 2013 henvendte apes italienske advokat sig til streetman og
gjorde gældende, at streetmans adfærd udgjorde en krænkelse af apes varemærkerettighe-
der. streetmans advokat besvarede henvendelsen i et brev af 30. september 2013 og bestred,
at der forelå en krænkelse af apes varemærkeret ved fjernelse af stregkoden. der har været
yderligere advokatkorrespondance i sagen.
ved mail af 14. oktober 2013 rettede sales manager hos ape, gloria paulon, henvendelse til
mark nielsen, streetman, og tilbød at købe streetmans lagerbeholdning af parajumpers-
jakker. af mailen fremgik følgende:
      ”…
      i am sure you are aware of the issue, which is our goods being sold through your website
      at a reduced price. we know where these goods come from, of course, and the source will
      soon be stopped.
                                                      -5-
      the main problem now is that, as you can imagine, our danish customers are getting
      quite upset about this, and it is our job and duty to show them we care about this issue
      and go to the end of this story.
      of course going to court would be the final stage and we would prefer to find an agree-
      ment. mr. hansen told me that you might be willing to sell the left over stock to us, and
      close here the matter; in this case please let me know quantities and requested price…”
parterne opnåede ikke en aftale, og ape og balling anlagde herefter sagen den 22. oktober
2013.
oslo byfogdembetes kendelse af 31. oktober 2013
af oslo byfogdembetes kendelse af 31.oktober 2013 i en sag mellem bl.a. ape og coop nor-
ge fremgår, at coop norge havde indkøbt et parti parajumpers-jakker fra parallelimpor-
tøren startex og videresolgt dem i deres forretninger. på de jakker, som blev solgt af coop,
var det originale mærke med stregkode fjernet og erstattet af startex med et mærke med en
ny stregkode. retten fandt – ”under en viss tvil” - at varemærkeindehaveren ikke har “rime-
lig grunn” til at modsætte sig, at coop sælger parajumpers-jakker, selv om mærkaten
med den originale stregkode er fjernet. kendelsen er appelleret.
advokaterklæring
streetman har oplyst, at de har indkøbt de omhandlede parajumper-jakker af startex
aps. af en erklæring af 5. november 2013 til streetman fra advokat tommy olesen fremgår:
      “…
      on request i can inform you that our law firm, henrik christensen & partners, has
      worked as attorney of … startex aps since the end of 2001. in this connection we have
      given various statements regarding exhaustion of trademark rights and country of origin,
      verifying that goods are original and/or free to market within the ec/eea.
      in these past 11½ years, with a substantial trading volume of branded cloths and accesso-
      ries, there has, to our knowledge, never been an example of neither copies/fakes nor
      goods, which have not been released for sales within the ec/eea area (exhaustion) and
      startex aps has not faced any negative court decisions nor paid any damages.
      the current statement has been issued in consequence of your purchase of a number of
      parajumpers items, in which connection you request a statement on both whether the
      items are authentic and free to be market within the ec/eea area.
                                                     -6-
       i am in possession of copies of 3 invoices (invoice 1-3), issued by a company, situated
       within the ec/eea area (company a). in a mail correspondence from "parajumpers.it»
       presented to me company a is stated as an official distributor of parajumpers items in a
       specific country within the ec/eea area.
       the invoices 1-3 comprise a quantity of parajumpers items far above the quantity bought
       by you, including a quantity of the models long bear, daniela, chrissy, juliet, kodiak,
       harraseeket, perfect and linus. all invoices are issued to an inter trade partner of my
       client (company b).
       furthermore i am in possession of copies of 3 invoices (invoice 4-6) from company b to
       my client, comprising a quantity of parajumpers items far above the quantity bought by
       you, including a quantity of the models long bear, daniela, chrissy, juliet, kodiak, har-
       raseeket, perfect and linus either equal to or above the quantity bought by you.
       providing that the information presented to me is genuine, i trust that these invoices
       document that my client through an inter trade partner has bought a quantity of para-
       jumpers items far above the quantity bought by you, including a quantity of the models
       long bear, daniela, chrissy, juliet, kodiak, harraseeket, perfect and linus, above or
       equal to the quantity bought by you, which can be sold without special limitations within
       the ec/eea area. …”
der har under hovedforhandlingen været forevist en parajumpers-jakke, som er indkøbt
i forretningen richard i aalborg. her ses, at forretningen har fjernet et mærkat og sat sit eget
mærkat med en stregkode på. mærkatet med den originale stregkode er bevaret på jakken.
der er endvidere forevist en canada goose-jakke, indkøbt i forretningen butler i aalborg.
canada goose-jakken har i alt 6 tags, og forretningen har tillige påsat sit eget mærkat med en
stregkode på.
forklaringer
christian eli hansen har forklaret, at han og hans ægtefælle er indehavere af balling, som
opbygger forskellige brands. de har omkring 10 mærker – herunder eksklusive mærker. de
har i de seneste godt 5 år været agent for parajumpers, som i høj grad er en eksklusiv
mærkevare. de har en eksklusiv ret til at forhandle parajumpers i danmark. når man
køber en parajumpers-jakke, køber man en livsstil. prisen på vinterjakker ligger i størrel-
sesordenen 6-8.000 kr., og hvis det er skindjakker 19-27.000 kr.
                                                  -7-
de stiller en række krav til deres forhandlere, herunder personaletræning, således at butik-
kerne kender historien bag varemærket. der er 80 – 85 butikker, der sælger parajumpers,
og der er udleveret træningsmanualer til alle med undtagelse af 5 – 10. forretningerne skal
være præsentable, og forhandlerne skal have jakkerne til salg i deres fysiske butikker, før de
eventuelt får tilladelse til at sælge dem via deres netbutik. ”loftet”, ”lisen” og ”rikke sol-
berg” er nogle af deres netforhandlere. disse har også jakkerne i deres fysiske butikker. i bu-
tikkerne er jakkerne ofte låst fast med wires, især i butikker der henvender sig til unge men-
nesker. de lægger betydelig vægt på, hvilke typer mærkevarer deres parajumpers præ-
senteres sammen med.
der er to måder at bygge et mærke op på. det kan enten ske ved benhård annoncering, eller
det kan ske ved at udvælge højtprofilerede butikker, som har high-end mærker i kort tid,
nogle få i lang tid. dette er en langsigtet strategi, hvorved det opnås, at mærket får den øn-
skede profil. derudover præsenteres produkterne på messer, ligesom de sponsorerer ud-
valgte kendte personer og samarbejder med forskellige filmselskaber.
baggrunden for, at jakkerne er forsynet med tags, er, at jakkerne har en historik fra den mili-
tære redningstjeneste, rescue service, i alaska. derudover har stregkodetag’en den primære
funktion, at jakken altid kan spores tilbage fra forbrugeren til butik, distributør og produ-
cent. det giver dem mulighed for at give forbrugeren sikkerhed for varens originalitet. det
skaber endvidere forvirring, når der er klistret mærkater på en tag. der skabes tvivl om,
hvorvidt produktet er 2. sortering, eller om der er tale om piratkopier, som findes især på in-
ternettet. hertil kommer, at det ser hjemmelavet og sjusket ud. alt, hvad der ser forkert ud,
er med til at ødelægge brandet og tillige oplevelsen for forbrugeren. kunderne tager selvføl-
gelig tags’ne af efter købet.
det er ikke acceptabelt, at forretningen richard har udskiftet en tag med sit eget stregkode-
mærke, som det ses på den foreviste parajumpers-jakke. en tag med prismærke bør i øv-
rigt ikke hænge sammen med de originale tags.
                                                -8-
streetmans hjemmeside er i sig selv glimrende, men det er et problem, at streetman kører
med et cookie-koncept der gør, at en søgning følger brugeren, hvilket betyder, at man kan ri-
sikere at blive præsenteret for en parajumpers-jakke ved siden at et mindre lødigt billede.
han har ikke selv set 2. sorteringsjakker. han ved ikke, hvor jakkerne i nærværende sag
stammer fra. han har haft en dialog med mark nielsen fra streetman om, hvorvidt balling
kunne købe samtlige jakker. han kunne dog ikke få at vide, hvor mange jakker der var tale
om, og der kom derfor ikke nogen aftale i stand.
paolo pozzi har forklaret, at han er advokat i italien med speciale i immaterialret. han har
arbejdet i et år som in house advokat for ape. indehaver af varemærkerne er pjs internatio-
nal, som har givet licens til ape. ape er en mellemstor virksomhed uden juridisk afdeling.
det er meget forskelligt fra land til land, om de indgår agentaftaler eller distributionsaftaler.
historien bag parajumpers er, at den italienske designer, massimo rossetti, indledte et
samarbejde med ape for mange år siden. massimo rossetti mødte i en bar i anchorage i
alaska en tjenestegørende i en redningstjeneste, som fortalte ham om sine opgaver i tjene-
sten. massimo rosetti var meget imponeret over tøjet, som redningstjenesten benyttede, og
dermed var grunden til idéen lagt. der er tale om et meget luksuriøst mærke, som består af
godt håndværk og meget fint design. jakken er meget speciel med mange specielle egenska-
ber og detaljer – herunder lynlåse, lommer m.v. prisen på jakkerne er derfor højere end sæd-
vanligt, men der findes jakker i samme prisleje.
historien bag de fem ”dogtags” hænger sammen med historien om mødet med den tjeneste-
gørende fra redningstjenesten, som bar sådanne tags. tags’ne på parajumpers’ jakker er
derfor ikke bare tags, men en vigtig del af produktet. hver af de 5 tags er vigtige, da de hver
især giver informationer til forbrugerne omkring produktet. fx kan man på en tag læse om
produktet og på et andet om, hvordan man skal vaske jakken. én tag er dog vigtigere end de
andre, nemlig den med stregkoden på. denne tag er den eneste, der skaber en forbindelse
mellem ape og forbrugeren. når produkterne leveres fra kina til italien, bliver de alle kon-
trolleret for at sikre produkternes sikkerhed. herefter påføres stregkoden som en markering
                                                 -9-
af, at de har kontrolleret produktet og kan stå inde for, at det er sikkert. forbrugerne er der-
med garanteret produktets originalitet og sikkerhed. en forbruger, som har betalt fx 1000
eur for en jakke, kan kontakte ape via e-mailadressen på denne tag. forbrugeren kan på
den måde stille spørgsmål om vask/rens af produktet og produktets sikkerhed. den service
er de nødt til at tilbyde kunderne.
han har været præsenteret for mange mulige kopiprodukter, og i mange tilfælde har det væ-
ret vanskeligt for ham at konstatere, om der var tale om en kopi eller en ægte vare uden
stregkodemærket. det er ikke muligt at se, hvad der er inde i jakken. i nogle tilfælde har der
været eksperter på opgaven, og der har været eksempler på, at jakker har været helt identi-
ske, men hvor det ved at skære dem op har vist sig, at jakkerne var fyldt med brændbart ma-
teriale. i disse tilfælde var der ikke stregkode på. i nogle tilfælde er det uden stregkode umu-
ligt at afgøre, om produktet er ægte. når han ser et produkt uden stregkode, er hans første
tanke, at der er tale om en forfalskning.
ape bestræber sig på at bekæmpe piratkopiering af deres varer, og de samarbejder bl.a. med
toldvæsenet. de har et beskyttelsessystem på nettet, men for at finde ud af, om jakkerne er
kopier, er de nødt til at købe dem. hvis jakkerne er påført stregkoder, er der sikkerhed for, at
de er originale.
ape har appelleret afgørelsen fra norge, da de mener, at kendelsen har lagt for lidt vægt på
varemærkeindehaverens interesser. han ved ikke, om det er muligt for ape via stregkoderne
at finde ud af, om der er nogen i deres distributionsnet, som har solgt uden for markedet,
men det er ikke deres mål. de har aldrig forsøgt at standse parallelimport.
gloria paulon er salgschef og refererer til den administrerende direktør. gloria paulon har
fortalt ham, at mailen fra den 14. oktober 2013 til mark nielsen var lidt af et trick, fordi hun
gerne ville have vished for, om der var tale om falske eller ægte produkter. hun er endvidere
ikke så god til engelsk. hun kan umuligt vide, hvor varerne kommer fra, og selv hvis hun
vidste det, ville det formentlig ikke være muligt at stoppe kilden.
                                                 - 10 -
mark fjeldal dalsgaard nielsen har forklaret, at han er indehaver af streetman, som driver
en online tøjbutik, hvor de udelukkende sælger andres varer. de fører de store brands, som
de indkøber officielt eller som parallelimport. omkring 30 % af deres varer er parallelimpor-
teret. hele koncernen, der også sælger mange andre varer, herunder fx computerspil og lege-
tøj, omsætter for 1,1 mia. kr. om året. heraf baserer 40-50 % sig på parallelimport.
de har mange interne procedurer for at sikre, at de ikke sælger kopivarer. de benytter bl.a.
advokaterklæringer, sagkyndige udtalelser og en gennemgang af fakturahistorikken. de be-
der om at se dokumentation for varernes forskellige omsætningsled, og de køber aldrig varer
af nogen, der ud af det blå sender dem et tilbud. de har drevet virksomhed på denne måde i
12 år, og de er aldrig før blevet sagsøgt for at krænke et varemærke.
de omhandlede jakker har de købt af startex aps, som er den største parallelimportør af tøj i
danmark. startex sælger også til coop, bilka og andre større kæder. han var selv med ved
købet og bad i den forbindelse om dokumentation for varernes oprindelse, hvilket viste, at
der ikke var nogen grund til at tro, at varerne ikke var ægte. det er startex, som har fjernet
stregkoden og påsat klistermærket. det er helt normal praksis, når man lever af at sælge pa-
rallelimporterede varer, idet stregkoden kan bruges til at tracke varen tilbage til leverandø-
ren. de fjerner også selv unikke stregkoder på andre af deres varer.
advokat henriette lacour ringede og truede med bål og brand og fogedforbud. han henvi-
ste til, at de jo bare kunne købe varerne. det ville hun vende tilbage om. herefter ringede
christian eli hansen og spurgte til, om de kunne finde en løsning, hvortil han sagde, at det
var vigtigt for ham, at han også kunne købe varer næste år. det er rigtigt, at han ikke ville
oplyse, hvor mange varer, streetman havde købt. med denne oplysning ville det kunne spo-
res, hvor varerne stammede fra. men han oplyste, at han havde varer for 0,5 – 1,5 mio. kr.
han har mange års erfaring med producenters iver for at stoppe parallelimportører.
parajumpers- jakker ligger i samme prisleje som canada goose. mærket jack and jones,
som de også sælger noget af, ligger i et meget lavere prisleje.
                                                - 11 -
det er hans overbevisning, at 90-95 % af kunderne klipper de 5 tags af jakken umiddelbart
efter købet. ved reklamationer går kunderne typisk til den butik, hvor de har købt jakken.
streetman tager defekte varer retur og går derefter til sin leverandør.
det er rigtigt, at det link, som kunden har klikket på på deres hjemmeside, følger med kun-
den - vist nok i 14 dage.
søren holm har forklaret, at han siden den 1. april 2013 har været indkøbschef i streetman.
før dette var han butikschef i 4 år i tøjbutikken butler, som ligger i aalborg. under samme
tag som butler ligger butikken richard, som er en mere eksklusiv butik, og butikken loftet,
som sælger tøj til kvinder.
han var ikke ansat i streetman, da det omhandlede parti parajumpers-jakker blev indkøbt,
men han har været med til at indkøbe andre parallelimporterede varer. de køber kun ægte
varer og får stillet en garanti for ægtheden i form af en original faktura.
det er meget forskelligt, hvordan butikkerne sætter deres egne mærkater på. når kunderne
kommer hjem efter at have købt en vare, fjerner de mærkaterne. han har aldrig oplevet, at
kunderne kommer med mærkaterne, når de skal reklamere over en vare.
richard og butler har solgt parajumpers- jakker siden foråret 2012. han er overbevist om,
at personalet ikke er blevet trænet i historien bag parajumpers. han kan dog ikke ude-
lukke det, men han har ikke set eller hørt om det, selvom han delte kontor med butikschefen
i richard.
parternes synspunkter
ape og balling har anført, at streetman ved at have fjernet et originalt mærkat med en origi-
nal stregkode på og ved at påsætte et hvidt klistermærke på en af de resterende 4 originale
mærkater og derved dækket et parajumpers-varemærke til, har foretaget en utilladelig
ændring eller forringelse af varernes tilstand. foranstaltningerne er en sådan ændring af va-
                                                  - 12 -
remærkets image og renomme, at dette udgør en rimelig grund som defineret i ef-
forordning 207/2009, artikel 13, stk. 2, til at modsætte sig brug af mærket. også varemærke-
loven benytter passussen ”rimelig grund”, mens artikel 7, stk. 2 i varemærkedirektivet (eu-
ropaparlamentets og rådets direktiv 2008/95/ef) benytter vendingen ”skellig grund”. der er
imidlertid ikke tale om nogen realitetsforskel mellem disse regler. i ”rimelig grund” ligger, at
der ikke skal foreligge særligt kvalificerende grunde for at modsætte sig markedsføringen.
at jakkerne er forsynet med de fem originale mærkater, er en gennemtænkt designmæssig
detalje. parajumpers har en historik efter en redningstjeneste i alaska, og produktnavne-
ne er taget fra berømte missioner, som redningstjenesten har fuldført. den pågældende red-
ningstjeneste er en afdeling under alaska air national guard og dermed en del af militæret.
designet er en balancegang, hvor alle detaljer indgår. konceptet er gennemtænkt. der er tale
om et ”living brand”. tags’ne er lavet af hård pap og udformet med de originale dogtags
som forbillede. man har forsøgt at skabe et originalt univers. bag på tag’en var anført infor-
mationer og en webadresse. når en tag overklistres som sket, ser det sjusket ud, og varens
luksuspræg skades. der er derfor grundlag for at hævde, at varen er forringet. parajum-
pers er rigtig dyre og skal derfor leve op til kvaliteten.
efter princippet i l’oreal-sagen (sag c-324/09) præmis 83/domskonklusion nr. 3, kan en va-
remærkeindehaver modsætte sig, at en vare sælges uindpakket, såfremt varemærkeindeha-
veren kan påvise, at fjernelsen af indpakningen skader den pågældende vares – og dermed
varemærkets - renommé. et tilsvarende princip må gælde ved overklistring af en mærkat
med varemærkeindehavernes varemærke, særligt når mærkaten er en del af varens særlige
identitet.
i ballantine-sagen, som hverken handler om kosmetik eller fødevarer, erkendes det i præmis
41, at der udover lovgivningsmæssige begrundelser kan være anerkendelsesværdige be-
grundelser for at anbringe identifikationsnumre på varerne, som er væsentlige og lovlige i
forhold til fællesskabsretten, herunder tilbagekaldelse af defekte produkter og bekæmpelse
af forfalskninger. når denne præmis sammenholdes med præmis 42, er der ikke holdepunk-
ter for, at anbringelse af stregkoden medvirker til en kunstig opdeling af markederne.
                                                - 13 -
en stregkode benyttes til at identificere, hvor produktet er produceret og hvilken produktlin-
je der er tale om. herved sikres produktets originalitet, og at varerne ikke er 2. sortering eller
3. sortering. der er dermed tale om anerkendelsesværdige formål. generelt har en producent
en legitim interesse i, at der kan reklameres over for den pågældende. det er helt sædvanligt,
at man – også i danmark – gør brug af unikke stregkoder. uden stregkoden mistes beviset
for, at varen er ægte, og at den er markedsført med producentens samtykke. og uden streg-
koden kan der ikke ske hjemkaldelse af fejlbehæftede serier.
stregkoder kan muligvis benyttes til at spore forskellige omsætningsled, men det bestrides,
at ape benytter dem til dette formål. vedrørende mailen af 14. oktober 2013 fra gloria pau-
lon bemærkes, at hun ikke taler så godt engelsk, og at hun muligvis forsøgte at lokke infor-
mationer ud af mark nielsen. mailen kan ikke bruges som indikation for, at ape modsætter
sig parallelimport. det må, som paolo pozzi forklarede, lægges til grund, at ape ikke har no-
get ønske om at hindre parallelimport.
piratkopiering er et stort problem for ape og balling. ved piratkopiering mister et luksus-
mærke noget af sit luksuspræg. ape og balling tager piratkopiering meget alvorligt og adva-
rer forbrugerne herimod på deres hjemmeside. streetman bærer bevisbyrden for jakkernes
originalitet, og denne er ikke løftet med den ensidigt indhentede advokaterklæring, der ikke
kan tillægges bevismæssig værdi. i erklæringen tager advokat tommy olesen endvidere to
forbehold. stregkoderne er nødvendige for ape for at kunne bevise varernes ægthed.
et eksempel på skadelig piratkopiering er canada goose-sagen, hvor der mellem dunene i
foret fandtes kødstumper.
ape og balling er ikke interesseret i at føre retssager og ville derfor gerne indgå et udenret-
ligt forlig med streetman, der imidlertid ikke ville oplyse, hvor mange parajumpers-
tøjvarer, de lå inde med, og som ikke ville give tilladelse til at købe varerne.
                                                 - 14 -
streetman har under henvisning til u 2001.2105 sh anført, at der ikke er samme sundheds-
mæssige hensyn at tage til beklædningsgenstande som til kosmetik. imidlertid er der også på
området for beklædningsgenstande en række sundhedsmæssige krav, der skal være opfyldt.
i praksis har der da også været eksempler på, at producenter har været nødsaget til at tilba-
gekalde tøjvarer på grund af sundhedsskadelige og forbudte kemikalier i tøjet. der kan også
være eksempler på fejlindfarvninger af tøj, som både er uholdbare og/eller sundhedsskadeli-
ge. uden stregkoderne er det umuligt at efterspore de varer, der måtte være omfattet af en
eventuel tilbagekaldelse.
vedr. spørgsmålet om overklistring af en varemærkemærkat henvises til ballantine-dommen
(c-349/95). de krav, der ifølge dommen skal være opfyldt, for at varemærkeindehaveren skal
tåle en overklistring af varemærket, er ikke opfyldt. den hvide label har ikke været nødven-
dig for at kunne markedsføre varen, og grundsætningen om, at der skal gøres mindst muligt
indgreb i varemærket, er derfor ikke opfyldt. indgrebet kunne være foretaget væsentligt me-
re skånsomt og langt mindre indgribende.
den norske afgørelse af 31. oktober 2013, der blev afsagt ”under en vis tvivl”, udgør ikke et
præjudikat. i den norske sag var der alene fjernet en mærkat med stregkode uden varemær-
ke og udskiftet med en ny mærkat. der var således tale om et indgreb, der var mindre ind-
gribende end i det foreliggende tilfælde.
med forbudsinstituttet er rettighedsindehaveren sikret at kunne beskytte sine rettigheder
ved blot ved at sandsynliggøre, at betingelserne for forbud er opfyldt. streetman har ikke
bevist, at ape benytter stregkoden til at bekæmpe parallelhandel, og imod apes benægtelse
heraf er der ikke noget grundlag for at ikke at imødekomme forbudsbegæringen.
streetman har anført, at fjernelsen af stregkoden og påsætningen af klistermærket ikke er en
sådan ændring eller forringelse af varernes tilstand, at dette udgør en rimelig grund for rekvi-
renterne til at modsætte sig salg og markedsføring i henhold til ef-forordning nr. 207/2009, art.
13, stk. 2. der er, jf. også varemærkelovens § 6, stk. 2, tale om en undtagelse i forhold til ho-
vedreglen i § 6, stk. 1. der må derfor ske en indskrænkende fortolkning. det er ikke selve va-
                                                - 15 -
ren, der er blevet ændret eller forringet, men der er i forbindelse med salg sat et klistermærke
på et mærkat, som ikke er en del af varen, når slutkøberen gør brug af varen.
varemærkelovens § 6, stk. 2, anvendes primært i forbindelse med varige forbrugsgoder, der
sælges i brugt stand, og hvor der er sket en gennemgribende renovering, eller ved salg af be-
skadigede varer.
de af ape og balling fremhævede afgørelser er uden relevans for nærværende sag. i dommen
u.2001.2105 sh (lancaster) blev der lagt afgørende vægt på de særlige lovgivningsmæssige
krav inden for kosmetikbranchen, der af bl.a. sundhedsmæssige årsager har til formål at give
mulighed for at identificere, hvorfra produkter hidrører. disse forhold gør sig ikke gældende
inden for tøjbranchen, hvor der ikke foreligger tilsvarende lovmæssige forpligtelser, ligesom
det da også er åbenbart, at der for så vidt angår tøj ikke foreligger de samme sundhedsmæssi-
ge hensyn.
eu-domstolens afgørelse c-324/09 (l’oreal) vedrører fjernelse af produktets emballage. dom-
stolen udtalte, at der kan ske skade på en vares image, når indpakningen i lige stor eller større
udstrækning end flasken/ beholderen bidrager til fremkaldelsen af det image, som varemær-
keindehaveren ønsker, at varen skal have.
eu-domstolen udtalte i præmis 46 i sin afgørelse c-349/45 ballantine, at når oplysningerne på
de originale etiketter, er i overensstemmelse med de gældende etiketteringsregler i bestem-
melsesmedlemsstaten, men reglerne kræver yderligere oplysninger, er det ikke nødvendigt at
fjerne og genanbringe eller udskifte de originale etiketter, da det kan være tilstrækkeligt at
anbringe et almindeligt selvklæbende mærkat med de supplerende oplysninger. det må der-
med anses for mindre indgribende at anvende klistermærker end at fjerne etiketter og lave
nye. samtlige produkter i en vis prisklasse er forsynet med mærkater, og det er således ikke
noget særligt for parajumpers. en af ballings egne forhandlere påfører også et ekstra
mærkat på jakkerne. det er ikke et varemærkemæssigt problem at fjerne et mærkat og sætte et
klistermærke på et andet mærke. det går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at beskytte
leverandørnettet. i øvrigt klippes mærkaterne på jakkerne af før brug, hvilket ikke er tilfældet
                                                  - 16 -
med mærkatet på en whiskyflaske.
det kan på baggrund af mailen af 14. oktober 2013 fra gloria paulon til mark nielsen lægges
til grund, at ape anvender stregkoderne til at efterspore lækager i deres omsætningsled, og
mailen er således et selvmål. gloria paulon er salgschef med direkte reference til apes admi-
nistrerende direktør. indholdet af mailen forudsætter endvidere, at der er tale om originale
jakker, og der er ikke ført bevis for, at jakkerne skulle være piratkopier. spørgsmålet om jak-
kernes originalitet er alene medtaget af ape og balling til støtte for påstanden om beslaglæg-
gelse, som er frafaldet. det må derimod lægges til grund, at der er tale om ægte varer. der må
lægges vægt på brevet af 5. november 2013 fra advokat tommy olesen, der har set dokumen-
tation for omsætningskæden. der er ingen risiko for, at han ikke skulle have set den fulde do-
kumentation. det må endvidere tages i betragtning, at der i brevet til streetman fra de italien-
ske advokater ikke nævnes noget om, at der skulle være tale om piratkopier. der er et stort
beskyttelseshensyn at tage til leverandørerne, hvorfor fakturaer ikke kan udleveres eller frem-
lægges. der lægges i praksis vægt på erklæringer som de foreliggende.
det er op til ape og balling at sandsynliggøre, at betingelserne for et forbud er opfyldt. denne
sandsynliggørelse har ikke fundet sted.
sø- og handelsrettens afgørelse
indledningsvis bemærkes, at ape og ballings forbudspåstand må anses at angå streetmans
markedsføring og salg af varer fra det konkrete vareparti, som er baggrunden for sagsøge-
rens forbudsbegæring, og at påstanden, uanset dens brede formulering, specifikt angår de to
eksemplificerede handlinger, det vil sige markedsføring og salg af jakker fra varepartiet
uden stregkodemærkat og med påført klistermærke på en af de øvrige af de oprindeligt fem
mærkater. det er uomtvistet, at forbrugerne generelt fjerner mærkaterne i forbindelse med
køb af jakkerne.
om varepartiet finder retten efter mark nielsens forklaring sammenholdt med øvrige oplys-
ninger i sagen, herunder advokat tommy olesens udtalelse af 5. november 2013, søren
                                                - 17 -
holms vidneforklaring og ape’s e-mail af 14. oktober 2013, at det må antages, at dette ikke
består af piratkopierede varer. denne antagelse er yderligere støttet af det forhold, at ingen
detaljer i designet eller den produktionsmæssige udførelse af de parajumpers-jakker,
som har været genstand for sammenligning og forevisning under sagen, peger på, at jakker-
ne, som streetman sælger, skulle være piratkopieret. der er tilsvarende ikke grundlag for en
antagelse om, at varepartiet skulle være bragt i omsætning inden for de europæiske fælles-
skaber uden varemærkeindehaverens samtykke.
om påsætningen af det hvide klistermærke bemærkes, at dette ikke i sig selv skønnes at ud-
gøre en sådan forringelse af varens renommé eller i øvrigt et sådant indgreb i varemærkein-
dehaverens rettigheder, at denne omstændighed kan begrunde nedlæggelse af et midlerti-
digt forbud.
vedrørende stregkoden bemærkes, at denne kan benyttes til at identificere parajumpers-
produkter, der er bragt i omsætning, og dermed give mulighed for at tilbagekalde defekte
varer. det må, som også forklaret af paolo pozzi, endvidere antages, at ape med stregkoden
har et instrument til at efterprøve, om produkter på markedet er originale eller piratkopier,
hvilket kan give ape forbedrede muligheder for at varetage sine interesser i et marked, hvor
forfalskede mærkevarer udgør et betydeligt problem.
omvendt må det antages, at stregkoden også ville kunne benyttes af ape til at identificere
den distributør, som har solgt det parallelimporterede parti parajumpers-jakker, og ape
ville dermed få mulighed for, fx ved at ophøre med leverancer til den pågældende distribu-
tør, at lægge hindringer i vejen for streetmans fortsatte import og forhandling af jakkerne. en
sådan adfærd er efter det fremkomne ikke usædvanlig over for distributører, som sælger va-
rer til parallelimportører, og er efter mark nielsens forklaring årsagen til, at det er sædvanlig
praksis, at stregkoder fjernes, før der sker salg af parallelimporterede varer. ape og balling
har bestridt, at sådanne skridt ville blive taget.
under hensyn til det anførte, og når ape’s mail af 14. oktober 2013 tages i betragtning, findes
ape og balling efter en samlet vurdering ikke at have godtgjort at have rimelig grund, jf. va-
                                                - 18 -
remærkelovens § 6, stk. 2, til at forbyde streetman at markedsføre og sælge de af varepartiet
omfattede varer uden stregkodemærkat og med klistermærke påsat. oplysningerne om jak-
kedesignets historik findes ikke at kunne føre til nogen anden vurdering. ape og ballings
forbudspåstand tages derfor ikke til følge.
efter sagens udfald betaler ape og balling in solidum 25.000 kr. i sagsomkostninger til
streetman. i beløbet er indeholdt omkostninger til vidneførsel med 3.040 kr.
                                        thi bestemmes:
den af ape & partners s.p.a. og balling brands aps nedlagte forbudspåstand nægtes
fremme.
inden 14 dage betaler ape & partners s.p.a. og balling brands aps in solidum 25.000 kr.
i sagsomkostninger til streetman aps. beløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
kai wöldike bested                    claus forum petersen                  jens krog
                                             (sign.)
                                          ___ ___ ___
                                udskriftens rigtighed bekræftes
                          sø- og handelsretten, den 20. januar 2014
