                           højesterets dom
                       afsagt fredag den 18. februar 2011
sag 158/2009
(1. afdeling)
fællesskabet fristaden christiania
og
anita andersen m.fl. (i alt 686 personer og virksomheder, der er angivet på liste a, b og c,
medtaget som bilag til dommen)
(advokat christian dahlager, beskikket)
mod
den danske stat ved slots- og ejendomsstyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat kasper mortensen)
sag 161/2009
richardt thomas lionheart,
karen mohr sokkelund,
svend erik sokkelund
og
jeanette mortensen
(advokat tyge trier, beskikket)
mod
den danske stat ved slots- og ejendomsstyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat kasper mortensen)
sag 203/2009
hans jørn ferslev dam,
daniel andres cerda abornoz,
                                              - 2 -
janita cathrine nielsen,
tine thorup møller,
johnny pedersen,
liss-ann jensen,
nina pontoppidan,
susanne göransson,
irma clausen
og
finn strange
(advokat rolf gregersen, beskikket)
mod
den danske stat ved slots- og ejendomsstyrelsen
(kammeradvokaten ved advokat kasper mortensen)
i tidligere instans er afsagt dom af østre landsrets 15. afdeling den 26. maj 2009.
i pådømmelsen har deltaget otte dommere: børge dahl, per walsøe, poul søgaard, niels
grubbe, jon stokholm, poul dahl jensen, jens peter christensen og henrik waaben.
sagerne er behandlet i forbindelse med hinanden, jf. retsplejelovens § 254, stk. 1.
påstande
sag 158/2009
appellanten fællesskabet fristaden christiania har nedlagt følgende påstande:
1. indstævnte, den danske stat ved slots- og ejendomsstyrelsen, skal anerkende, at opsigel-
sen af fællesskabet fristaden christianias brugsret til christianiaområdet er uforbindende for
fællesskabet.
2. staten skal anerkende, at der tilkommer fællesskabet en uopsigelig brugsret til christiania-
området og de derpå værende bygninger og installationer.
                                              - 3 -
3. over for statens afvisningspåstand påstås sagen fremmet til behandling i realiteten.
de individuelle appellanter på liste a, b og c har nedlagt følgende påstande:
4. slots- og ejendomsstyrelsens afgørelser over for appellanterne på liste a om at bringe de-
res rettigheder til bygninger og arealer på christianiaområdet til ophør er uforbindende for
appellanterne.
5. staten skal anerkende, at der tilkommer appellanterne på liste b en uopsigelig brugsret til
de anmeldte arealer, bygninger, installationer mv.
6. staten skal anerkende, at der tilkommer appellanterne på liste c en uopsigelig brugsret til
christianiaområdet.
den danske stat ved slots- og ejendomsstyrelsen har over for fællesskabet fristaden christi-
ania påstået stadfæstelse, subsidiært afvisning fra domstolene.
over for de individuelle appellanter har staten påstået stadfæstelse.
sag 161/2009
7. appellanterne richardt thomas lionheart, karen mohr sokkelund og svend erik sokke-
lund har nedlagt påstand om, at den danske stat ved slots- og ejendomsstyrelsen skal aner-
kende, at de har vundet ejendomshævd til de konkrete arealer med bebyggelse, som slots- og
ejendomsstyrelsen den 16. december 2005 har givet brugstilladelse til.
8. appellanterne, richardt thomas lionheart, karen mohr sokkelund, svend erik sokkelund
og jeanette mortensen, har nedlagt påstand om, at staten skal anerkende, at de enkelte appel-
lanter har en tidsubegrænset brugsret til de af hver enkelt appellant anmeldte arealer med
bygninger, installationer mv. derpå, således som nærmere beskrevet i den enkelte appellants
skema til anmeldelse af rettigheder på fristaden christiania i det omfang som slots- og ejen-
domsstyrelsen har accepteret i afgørelse vedrørende anmeldelse af brugsrettigheder i skrivel-
ser af 16. december 2005 fra slots- og ejendomsstyrelsen, begge med underbilag, på betin-
                                               - 4 -
gelse af, at den enkelte appellant betaler sin forholdsmæssige andel af de faktiske omkostnin-
ger, der er forbundet med statens ejerskab af christianiaområdet, herunder skatter og afgifter
samt andre omkostninger, der opkræves over ejendomsskattebilletten (herunder ejendomsskat
og renovation) samt statens faktiske driftsmæssige omkostninger, herunder til beredskab mv.,
og at de enkelte appellanters brugsret over de anmeldte arealer med bygninger, installationer
mv. er uopsigelige, subsidiært at de enkelte appellanters brugsret alene bringes til ophør med
et varsel på 30 år, mere subsidiært et af højesteret fastsat kortere åremål, der er af en sådan
varighed, at der ikke er tale om ekspropriation.
for richardt thomas lionheart, karen mohr sokkelund og svend erik sokkelund er påstand
8 subsidiær i forhold til påstand 7.
9. alle fire appellanter har nedlagt påstand om, at staten skal anerkende, at lejelovens regler
om tilbudspligt direkte eller indirekte finder anvendelse i retsforholdet mellem de enkelte ap-
pellanter og slots- og ejendomsstyrelsen.
10. alle fire appellanter har nedlagt påstand om, at staten skal anerkende, at der i købesum-
men ved tilbud til de enkelte appellanter i henhold til lejelovens regler om tilbudspligt skal
fradrages værdien af de forbedringer, herunder værdiforøgende vedligeholdelse, som er fore-
taget efter 1971 af de respektive appellanter eller af tidligere brugere af lokaliteterne.
påstand 9 og 10 nedlægges ikke, hvis appellanterne får medhold i påstand 7 og 8 på grundlag
af hævd.
11. alle fire appellanter har nedlagt påstand om, at staten skal anerkende, at dens opsigelse til
fællesskabet fristaden christiania af appellanternes brugsret til christianiaområdet, herunder
den enkelte appellants brugsret til de af vedkommende benyttede lokaliteter, er uforbindende
for appellanterne.
påstand 11 er subsidiær i forhold til påstand 7 og 8.
                                               - 5 -
12. alle fire appellanter har nedlagt påstand om, at staten skal anerkende, at § 3, stk. 1, i chri-
stianialoven (lov nr. 399 af 7. juni 1989, som ændret ved lov nr. 431 af 9. juni 2004) kendes
uforbindende i forhold til de enkelte appellanter.
13. alle fire appellanter har nedlagt påstand om, at staten skal anerkende, at vilkåret om
brugstilladelsens varighed på 1½ år i slots- og ejendomsstyrelsens afgørelse af 16. december
2005 i medfør af § 3, stk. 1, i christianialoven kendes uforbindende i forhold til de enkelte
appellanter.
den danske stat ved slots- og ejendomsstyrelsen har påstået stadfæstelse.
sag 203/2009
appellanterne hans jørn ferslev dam, daniel andres cerda abornoz, janita cathrine niel-
sen, tine thorup møller, johnny pedersen, liss-ann jensen, nina pontoppidan, susanne gö-
ransson, irma clausen og finn strange har nedlagt følgende påstande:
14. den danske stat ved slots- og ejendomsstyrelsen skal anerkende, at de enkelte appellan-
ter har en tidsubegrænset brugsret til de af hver enkelt appellant anmeldte arealer med byg-
ninger, installationer mv. derpå, således som nærmere beskrevet i hver enkelt appellants
skema til anmeldelse af rettigheder på fristaden christiania i det omfang, som indstævnte har
accepteret i afgørelse vedrørende anmeldelse af brugsrettigheder i skrivelser af 16. december
2005, for så vidt angår finn strange dog den 21. december 2005, fra slots- og ejendomssty-
relsen, begge med underbilag, på betingelse af, at den enkelte appellant betaler sin forholds-
mæssige andel af de faktiske omkostninger, der er forbundet med statens ejerskab af christia-
niaområdet, herunder skatter og afgifter samt andre omkostninger, der opkræves over ejen-
domsskattebilletten (bl.a. ejendomsskat og renovation) samt statens faktiske driftsmæssige
omkostninger, herunder til beredskab mv., og at de enkelte appellanters brugsret over de an-
meldte arealer med bygninger, installationer mv. er uopsigelige, subsidiært at de enkelte ap-
pellanters brugsret alene kan opsiges med et varsel på 30 år, mere subsidiært et af retten fast-
sat kortere åremål.
                                               - 6 -
15. staten skal anerkende, at lejelovens regler om tilbudspligt, p.t. lejelovens kapitel 16, fin-
der anvendelse i retsforholdet mellem de enkelte appellanter, bortset fra irma clausen, og
slots- og ejendomsstyrelsen.
16. staten skal anerkende, at der i købesummen ved tilbud til de enkelte appellanter, bortset
fra irma clausen, i henhold til lejelovens regler om tilbudspligt skal fradrages værdien af de
forbedringer, herunder værdiforøgende vedligeholdelse, som er foretaget efter 1971 af de re-
spektive appellanter eller af tidligere brugere af lokaliteterne.
påstand 15 og 16 nedlægges ikke, såfremt appellanterne får medhold i påstand 14 på grundlag
af hævd.
17. staten skal anerkende, at dens opsigelse til fællesskabet fristaden christiania af appel-
lanternes brugsret til christianiaområdet, herunder den enkelte appellants brugsret til de af
vedkommende benyttede lokaliteter, er uforbindende for appellanterne.
påstand 17 er subsidiær i forhold til påstand 14.
den danske stat ved slots- og ejendomsstyrelsen har påstået stadfæstelse.
anbringender
fællesskabet fristaden christiania m.fl. har frafaldet sine anbringender om, at rammeaftalen i
sig selv rummer en uopsigelig brugsret for fællesskabet, og at slots- og ejendomsstyrelsen
har begået væsentlige sagsbehandlingsfejl, der bevirker, at opsigelsen er ugyldig. det er for
højesteret supplerende anført blandt andet, at afgørelsen af 30. juni 2004 om at bringe fælles-
skabets brugsrettigheder mv. til ophør er et indgreb i fællesskabets rettigheder, der beskyttes
af grundlovens § 73 og den europæiske menneskerettighedskonventions tillægsprotokol 1,
artikel 1. fællesskabets rettigheder er beskyttet som følge af langvarig brug af området og
som følge af berettigede forventninger om at kunne bevare rettighederne. dette synspunkt har
støtte i retspraksis fra den europæiske menneskerettighedsdomstol, navnlig dom af 29. marts
2010 i sagen depalle mod frankrig, og i forarbejderne til ændringerne i christianialoven i
2004.
                                               - 7 -
afgørelsen om at bringe fællesskabets brugsrettigheder til ophør indebærer reelt en afvikling
af fællesskabet, da retten til boliger, lokaler mv. herefter reguleres i et kontraktforhold mel-
lem de enkelte brugshavere og staten, og da kompetencen til at forvalte og administrere om-
rådet ophører. fællesskabet har derved mistet anvisningsretten til boliger mv. og hele sit
indtægtsgrundlag, navnlig i form af fremlejeindtægter.
overgangsperioden for fællesskabet bør mindst svare til, hvad der samlet er meddelt de indi-
viduelle beboere, virksomheder og kulturinstitutioner på området. indretningssynspunktet
gælder stærkere for fællesskabet, der har haft uafbrudt rådighed over hele området siden
1971, end for de individuelle brugshavere. med den såkaldte plakat i 1979 fik fællesskabet
tidsubestemt tilladelse til at drive virksomhed med at forvalte og bruge området samt oppe-
bære indtægterne derved. rammeaftalen og udviklingsplanerne er ikke tilstrækkeligt præcise i
deres affattelse til at fratage fællesskabet en berettiget forventning om, at brugsrettighederne
mv. er beskyttet også efter den 30. juni 2004.
der er ikke påpeget tungtvejende grunde til at bringe rettighederne til ophør. indgrebet kunne
udformes mindre intensivt, f.eks. ved at kontraktregulere efter rammeaftalens punkt 2-6.
fællesskabet har ikke misligholdt aftalen, og de mulige tungtvejende grunde vedrørende den
påståede hashhandel vedkommer ikke fællesskabet.
richardt thomas lionheart m.fl. har til støtte for påstand 7 og 8 om hævd supplerende gjort
gældende, at slots- og ejendomsstyrelsen ikke på tilstrækkelig måde har foretaget relevante
hævdsafbrydende handlinger, og at passiviteten ikke mindst i forhold til richardt thomas
lionheart m.fl. må tillægges retlig betydning. til støtte for påstand 9 og 10 om tilbudspligt
har de supplerende henvist til de anbringender, som hans jørn ferslev dam m.fl. har gjort
gældende vedrørende de lejeretlige spørgsmål i sagen. de har endvidere til støtte for påstand
11 om, at opsigelsen til fællesskabet af appellanternes brugsret er uforbindende, henvist til de
anbringender, som fællesskabet har gjort gældende. herudover har de supplerende anført
blandt andet, at det ikke er udelukket, at perioden forud for højesterets dom i 1978 (ugeskrift
for retsvæsen 1978 side 315) kan medtages i vurderingen af forløbet og sikringen af ”fair
balance” mellem de individuelle rettighedshavere og staten.
hans jørn ferslev dam m.fl. har gentaget deres anbringender for landsretten.
                                                - 8 -
slots- og ejendomsstyrelsen har supplerende anført blandt andet, at forløbet forud for høje-
sterets dom af 2. februar 1978 er uden betydning for pådømmelsen af fællesskabets påstande,
men at der i øvrigt ikke er grundlag for en anden bedømmelse af forløbet end den, højesteret
anlagde i sin tid. der foreligger ikke ekspropriation. den europæiske menneskerettighedskon-
ventions 1. tillægsprotokol, artikel 1, er ikke til hinder for, at nationale myndigheder med
hjemmel i lov kan gennemføre retlig og faktisk regulering af offentligt ejet ejendom med hen-
blik på at forfølge mål af offentlig interesse, herunder offentlig planlægning. dette gælder
tillige, hvor borgeres brugsrettigheder rammes af en sådan regulering, så længe der foreligger
en rimelig balance mellem borgerens rettigheder og samfundets interesser. såvel brugen af
tidsbegrænsede aftaler som opsigelse af tidsubegrænsede aftaler er anerkendt af den euro-
pæiske menneskerettighedsdomstol. den regulering, som slots- og ejendomsstyrelsen har
gennemført med hjemmel i christianialoven, er lovlig og forfølger et legitimt mål, og opsigel-
sesvarslet medfører – også under hensyn til den samlede overgangsordning og indgrebets ka-
rakter – en rimelig balance.
retsgrundlaget
lov nr. 399 af 7. juni 1989 om anvendelse af christianiaområdet (christianialoven) som æn-
dret ved blandt andet lov nr. 431 af 9. juni 2004 er sålydende:
       ”§ 1. lovens formål er at muliggøre en udvikling af christianiaområdet som et bære-
       dygtigt kvarter i københavn i overensstemmelse med den planlægning, der gennemfø-
       res for området.
       stk. 2. loven har særligt til formål at sikre,
       1) at den del af christianshavns volds hovedvold og ydre vold, som ligger på christia-
       niaområdet, samt områderne i carls og frederiks bastioner retableres som et samlet re-
       kreativt, landskabeligt område under hensyntagen til fortidsmindets historiske udform-
       ning,
       2) at områderne i ulrichs, sophie hedevigs og vilhelms bastioner samt områderne
       mellem disse opretholdes og udvikles som boligområde under hensyntagen til såvel om-
       rådets placering på fortidsmindet som det for området særegne kulturmiljø,
       3) at den del af christianiaområdet, der ikke er omfattet af nr. 1 eller 2, udvikles som
       blandet bolig- og erhvervsområde gennem istandsættelse og ombygning, nedrivning og
       nybyggeri samt forbedring af friarealer under hensyntagen til områdets særlige arkitek-
       toniske og kulturhistoriske værdier, og
       4) at der gennemføres en ændring af ejerskabet til bygninger og arealer på området.
       § 2. loven gælder for christianiaområdet, jf. lovens bilag 1.
       stk. 2. loven gælder ikke for de dele af området, som overdrages i henhold til § 8.
                                          - 9 -
§ 2a. brugsrettigheder til bygninger eller arealer på christianiaområdet skal anmeldes til
forsvarsministeriet senest den 1. januar 2005. forsvarsministeren kan udsætte den i 1.
pkt. nævnte frist med indtil 6 måneder.
stk. 2. anmeldelsen skal være skriftlig og ledsaget af dokumentation for brugsrettighe-
den. det skal endvidere være anført i anmeldelsen, hvilken bygning eller del af bygning
eller hvilket areal brugsrettigheden omfatter.
stk. 3. brugsrettigheder, som ikke er anmeldt inden for den i stk. 1 anførte frist, kan
ikke gøres gældende efter fristens udløb.
stk. 4. forsvarsministeren meddeler accept af eller afslag på anmeldelsen.
§ 3. forsvarsministeren kan bringe brugsrettigheder til bygninger og arealer på christi-
aniaområdet til ophør med et passende varsel.
stk. 2. forsvarsministeren kan meddele tilladelse til brug af konkrete bygninger og are-
aler.
stk. 3. forsvarsministeren kan tillade,
1) at bygninger opføres, ombygges eller nedrives, og
2) at boder, skure, skurvogne, campingvogne, hegn eller andre genstande placeres uden
for bygningerne.
stk. 4. forsvarsministeren kan stille vilkår for tilladelsen.
stk. 5. forsvarsministeren kan tage forbehold om tilbagekaldelse af tilladelsen. tilladel-
sen kan tilbagekaldes, hvis vilkår for tilladelsen overtrædes. tilladelsen kan tidsbegræn-
ses.
stk. 6. forsvarsministeren kan bringe tilladelser til ophør med et passende varsel.
stk. 7. forsvarsministeren kan bestemme, at bygninger, der ikke må anvendes til bebo-
else eller andet formål, skal ombygges eller nedrives.
stk. 8. lejeloven og erhvervslejeloven gælder ikke for brugsrettigheder i medfør af til-
ladelser, der er meddelt efter stk. 2.
stk. 9. bestemmelserne om nedlæggelse af boliger i boligreguleringslovens § 46 gælder
ikke ved ophør af brugsrettigheder og tilladelser efter stk. 1, 5 og 6.
§ 4. hvis forsvarsministeren ikke tillader, at bygningerne eller arealerne anvendes til
beboelse eller andet formål, skal enhver, der opholder sig i eller anvender disse, fraflytte
eller ophøre med anvendelsen inden for en frist, der fastsættes af forsvarsministeren.
stk. 2. hvis forsvarsministeren ikke tillader, at boder, skure eller andre genstande place-
res på arealerne, skal ejeren eller brugeren fjerne genstandene inden for en frist, der
fastsættes af forsvarsministeren.
stk. 3. forsvarsministeren kan uden fogedrettens medvirken for den ansvarliges regning
bortskaffe eller bortsælge boder, skure eller andre genstande, der efterlades i strid med
stk. 2 eller i øvrigt efterlades på arealerne uden forsvarsministerens tilladelse. for-
svarsministeren kan tilsvarende bortskaffe eller bortsælge genstande, der efterlades i
bygningerne ved fraflytningen mv. efter stk. 1 eller i øvrigt placeres i bygningerne uden
forsvarsministerens tilladelse. forsvarsministeren har kun pligt til at opbevare gen-
stande, hvis de har en værdi, der klart overstiger de omkostninger, der vil være forbun-
det med bortfjernelsen, opbevaringen og eventuelt bortsalg. melder en ejer sig inden for
3 måneder efter bortfjernelsen og godtgør sin ret til en opbevaret genstand, har den på-
gældende krav på at få genstanden udleveret mod betaling af omkostningerne. efter
udløbet af fristen på 3 måneder kan genstande, der er opbevaret efter bestemmelsen i 3.
pkt., bortsælges. salgssummen tilfalder statskassen.
                                          - 10 -
§ 5. københavns kommune skal, inden 6 måneder fra en begæring om erstatningsbolig
fremsættes, tilbyde erstatningsbolig til enhver, der skal fraflytte sin bolig efter § 4, stk.
1, og som er tilmeldt folkeregisteret med fast bopæl på christiania. pligten til at tilbyde
erstatningsbolig gælder dog kun, hvis den pågældende på fraflytningstidspunktet er
fyldt 18 år og har fået registreret sin brugsrettighed efter § 2 a.
stk. 2. den anviste erstatningsbolig skal være af passende størrelse, beliggenhed, kvali-
tet og udstyr. boligen har en passende størrelse, når den har enten et værelse mere end
antallet af husstandsmedlemmer eller samme værelsesantal som husstandens tidligere
bolig.
stk. 3. bestemmelserne i lov om byfornyelse og udvikling af byer § 64, stk. 1-5, §§ 65
og 66 og § 105, stk. 1 og 3, finder tilsvarende anvendelse.
stk. 4. beboere, som skal anvises erstatningsbolig, jf. stk. 1, har ret til godtgørelse af
rimelige og dokumenterede flytteudgifter. ansøgning om flyttegodtgørelse indgives til
københavns kommune, som beregner og udbetaler godtgørelsen.
stk. 5. københavns kommune yder godtgørelse til virksomheder, der skal fraflytte de-
res lokaler efter § 4, stk. 1. virksomheden har dog kun ret til godtgørelse, i det omfang
virksomheden videreføres og det dokumenteres, at der er lidt et tab, der ikke med rime-
lighed kunne være undgået.
stk. 6. godtgørelse efter stk. 5 ydes til dækning af
1) tab på inventar og installationer,
2) driftstab i flytteperioden,
3) flytteudgifter og
4) rimelige udgifter til sagkyndig bistand.
stk. 7. københavns kommunes afgørelse efter stk. 5 kan indbringes for de i lov om of-
fentlige veje omhandlede taksationsmyndigheder. klage til taksationsmyndighederne
skal være indgivet inden 4 uger efter, at klageren har fået meddelelse om afgørelsen.
stk. 8. forsvarsministeren refunderer københavns kommunes udgifter til tilvejebrin-
gelse og anvisning af erstatningsboliger samt til flyttegodtgørelse og godtgørelse efter
stk. 5.
§ 6. forsvarsministeren kan meddele påbud eller forbud, når der konstateres overtræ-
delse af loven, regler udstedt efter loven, vilkår for tilladelse efter loven, eller såfremt
det skønnes påkrævet af hensyn til bygninger eller arealer.
stk. 2. hvis påbud eller forbud ikke efterkommes, kan forsvarsministeren lade foran-
staltningen udføre for den ansvarliges regning.
stk. 3. i tilfælde, hvor øjeblikkeligt indgreb er påkrævet for at afværge skade på bygnin-
ger eller arealer, kan forsvarsministeren foretage det nødvendige uden påbud eller for-
bud og for den ansvarliges regning.
stk. 4. forsvarsministeren eller den, ministeren bemyndiger dertil, har, hvis det skønnes
nødvendigt, til enhver tid mod behørig legitimation uden retskendelse adgang til byg-
ninger, boder, skure, arealer mv. for at efterse, om der er grundlag for at udstede påbud
eller forbud efter stk. 1, eller for at skride ind efter stk. 3 og for i øvrigt at udøve befø-
jelserne efter stk. 2 og 3.
§ 7. der er udpantningsret for de beløb, som forsvarsministeren afholder ved udøvelsen
af sine beføjelser efter § 4, stk. 1 og 3, og § 6, stk. 2 og 3.
§ 8. forsvarsministeren bemyndiges til at overdrage den del af christianiaområdet, som
omfatter fortidsmindet, til en offentlig myndighed, jf. dog stk. 2.
                                           - 11 -
stk. 2. forinden overdragelse efter stk. 1 kan forsvarsministeren sælge statslige bygnin-
ger på grunde omfattet af § 1, stk. 2, nr. 2, idet der ved afhændelsen kan tages sociale og
kulturelle hensyn. adkomsten tinglyses efter tinglysningslovens regler om bygninger på
lejet grund.
stk. 3. for den del af christianiaområdet, der ikke er omfattet af stk. 1, bemyndiges for-
svarsministeren til at sælge ejendomme, idet der ved afhændelsen kan tages sociale og
kulturelle hensyn.
§ 8a. forsvarsministeren bemyndiges til at henlægge varetagelsen af statens ejerskab til
christianiaområdet til en statsinstitution. institutionen overtager de beføjelser og for-
pligtelser, der efter § 2 a, stk. 1, 1. pkt., og stk. 2-4, og §§ 3-8 og 10 tilkommer for-
svarsministeren.
stk. 2. forsvarsministeren kan ikke give tjenestebefaling om institutionens behandling
og afgørelse af enkeltsager.
stk. 3. institutionens afgørelser kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.
stk. 4. forsvarsministeren fastsætter de nærmere regler om institutionens opgaver, sty-
relse, budget m.v. forsvarsministeren kan udpege en bestyrelse for institutionen.
§ 9. forsvarsministeren kan fastsætte nærmere bestemmelser om gennemførelsen af lo-
vens regler, herunder om københavns kommunes medvirken efter § 5 og om beboernes
repræsentation over for myndighederne.
§ 10. forsvarsministeren kan anmode politiet om at yde fornøden bistand ved udøvelsen
af beføjelser efter § 4, stk. 3, og § 6, stk. 2-4. justitsministeren kan efter forhandling
med forsvarsministeren fastsætte nærmere regler herom.
§ 10a. søgsmål til prøvelse af afgørelser om forhold, der er omfattet af denne lov, skal
være anlagt inden 6 måneder efter, at afgørelsen er meddelt. forsvarsministeren kan ef-
ter ansøgning i særlige tilfælde meddele dispensation fra bestemmelsen i 1. pkt. ansøg-
ning om dispensation skal være indgivet inden for den i 1. pkt. nævnte frist.
§ 11. medmindre højere straf er forskyldt efter anden lovgivning, straffes med bøde
den, der
1) uden forsvarsministerens tilladelse foretager de i § 3, stk. 2 og 3, nævnte handlinger,
2) tilsidesætter vilkår, som forsvarsministeren har fastsat efter § 3, stk. 4,
3) ikke fraflytter eller ophører med at anvende bygninger eller arealer inden for den i
medfør af § 4, stk. 1, fastsatte frist,
4) undlader at fjerne boder, skure eller andre genstande inden for den i medfør af § 4,
stk. 2, fastsatte frist,
5) efterlader genstande i bygningerne eller på arealerne i strid med § 4, stk. 3,
6) undlader at efterkomme påbud eller forbud efter § 6, stk. 1, eller
7) hindrer adgangen til bygninger, boder, skure, arealer mv. efter § 6, stk. 4.
stk. 2. i forskrifter, der udstedes i henhold til § 9, kan der fastsættes straf af bøde for
overtrædelse af bestemmelserne i forskrifterne.
stk. 3. der kan pålægges selskaber m.v. (juridiske personer) strafansvar efter reglerne i
straffelovens 5. kapitel.
§ 12. loven træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i lovtidende.”
                                              - 12 -
lov nr. 431 af 9. juni 2004 om ændring af lov om anvendelse af christianiaområdet (ændret
formål og ejerskab til området mv.) blev vedtaget på grundlag af lovforslag nr. 205 af 31.
marts 2004. i lovforslagets almindelige bemærkninger hedder det (folketingstidende 2003-04,
tillæg a, side 7052 ff.):
      ”1. indledning
      forsvarsministeren og justitsministeren afgav den 6. maj 2003 en redegørelse om chri-
      stiania, hvori det blev tilkendegivet, at regeringen vil gennemføre en ny politik vedrø-
      rende christiania.
      regeringen nedsatte derfor et udvalg, christianiaudvalget, med deltagelse af ministe-
      rier, københavns kommune og det statslige ejendomsselskab freja a/s.
      udvalgets afrapportering, der blev fremlagt den 12. marts 2004, bekræfter, at der er be-
      hov for nytænkning og for en ny udvikling, og at denne udvikling ikke kan baseres på
      den struktur, som christiania har i dag.
      fæstningsanlægget er stærkt medtaget, og der sker en stadig udbygning og konsolide-
      ring af byggeriet på anlægget, hvor stadig større dele privatiseres som haver mv. de før
      christianialoven fredede kasernebygninger er endvidere misligholdt eller ødelagt i for-
      hold til deres oprindelige udtryk. den forudsatte udvikling hen imod, at de bevarings-
      værdige områder skulle udgøre et rekreativt grønt område for alle borgere, og at chri-
      stianiaområdet som sådan skulle åbne sig i forhold til det øvrige christianshavn, er ikke
      realiseret.
      det er derfor nødvendigt med en ny politik, der kan sikre opretningen og bevaringen af
      fæstningsanlæg og kasernebygninger, skabe grundlaget for en udvikling af området til
      gavn for alle borgere i københavn, og som indebærer, at området og aktiviteterne på
      området bliver omfattet af landets almindelige love og regler.
      det betyder ikke, at christianiaområdet skal ensrettes med andre byområder. regerin-
      gens mål for udviklingen af christiania er, at området fortsat skal være et grønt og bil-
      frit kvarter i københavn, hvor der er plads til at leve på en anden måde, men indenfor
      lovgivningens almindelige regler uden særlov, uden hashhandel, med huslejebetaling og
      åben boligtildeling, med opretning af de bevaringsværdige bygninger, og med opretning
      og sikring af fæstningsanlægget som et åbent, rekreativt område for christianitter, kø-
      benhavnere og den øvrige befolkning.
      2. christianiaområdets historie
      christianiaområdet udgør ca. 320.000 m². medregnes vandarealerne i voldgravene dæk-
      ker området ca. 490.000 m². området består af den tidligere bådsmandsstrædes kaserne
      og det tidligere ammunitionsarsenal og udgør knap halvdelen af christianshavns vold,
      der strækker sig fra langebro i syd til kvinti lynette i nord og afgrænser christians-
      havn mod øst.
      2.1. christianshavns vold
                                          - 13 -
københavns sø- og landbefæstning, som kan føres tilbage til 1100-tallets middelalder-
fæstninger, er et enestående bygningsværk i europæisk sammenhæng. befæstningen er
et kombineret anlæg bestående af en halvcirkelformet landbefæstning, hvor kastellet i
nord i dag fremstår nyrenoveret, og hvor befæstningen omkring den indre by kun lader
sig genkende i parkanlæggenes søer, og den halvcirkelformede søbefæstning, hvor vol-
den, alle bastioner, redaner og grave stadig kan opleves. søbefæstningen - christians-
havns vold fra sidste halvdel af 1600-tallet - er et af landets mest monumentale for-
tidsminder, som trods sin udstrækning og beliggenhed i hovedstadsområdet og på trods
af den stigende bebyggelse gennem de senere år fremstår bemærkelsesværdig intakt.
…
2.2. bådsmandsstrædes kaserne og ammunitionsarealet
…
christianshavns vold syd for torvegade blev opgivet som militært område i 1916 og
omdannet til kommunal park. volden nord for torvegade indtil bådsmandsstrædes ka-
serne blev overdraget til københavns kommune i 1961 og åbnet for offentligheden.
forsvaret afviklede kasernen og ammunitionsarsenalet i perioden 1967-1971.
2.3. statens tilsagn til christiania
kort tid efter at forsvaret havde forladt området, skete der en ulovlig indflytning, og den
26. september 1971 blev »fristaden christiania« grundlagt. den 31. maj 1972 blev der
indgået en foreløbig aftale om fristaden christianias brugsret til statens arealer og byg-
ninger i området. aftalen blev den 14. juni 1973 bekræftet af et tilsagn fra forsvarsmi-
nisteriet, som omfattede perioden indtil den 31. marts 1976.
forsvarsministeriet anlagde den 1. april 1976 en udsættelsessag, der sluttede 2. februar
1978 ved højesterets stadfæstelse af landsrettens kendelse om øjeblikkelig rydning af
christiania. dommen fik ikke konsekvenser for fristaden. folketinget besluttede i fe-
bruar 1978, at der skulle laves en lokalplan for området. i mellemtiden kunne fristaden
eksistere under særlige betingelser, som blev bekendtgjort i statstidende.
i juni 1989 vedtog folketinget christianialoven, hvis formål er at muliggøre christia-
nias fortsatte anvendelse af området. loven ændrer de sædvanlige plan- og beslutnings-
processer og giver forsvarsministeren en række beføjelser med henblik på at gennem-
føre bestemmelserne i lokalplanen og beskriver et administrativt system med medde-
lelse af tilladelser til enkeltpersoner og med mulighed for at give påbud og forbud.
christianialovens individuelle tilladelsessystem blev ikke taget i anvendelse. i stedet
indgik forsvarsministeriet den 10. oktober 1991 en rammeaftale om brugsretten til
christianiaområdet med christiania som kollektiv. rammeaftalen indebærer, at christi-
anias beboere har brugsret til bygningerne og arealet som helhed. christiania er ansvar-
lig for betaling af udgifterne til el, vand, renovation, skorstensfejning samt bidrag til
brandvæsen og andre ydelser. christiania skal endvidere vedligeholde bygningerne og
arealet. rammeaftalen er flere gange forlænget, senest med udløb til den 1. juli 2004.
rammeaftalen blev i 1996 suppleret af en udviklingsplan og et tillæg hertil i 2002.
3. gældende ret
3.1. christianialoven
christianialoven fra 1989 har til formål at muliggøre christianias fortsatte anvendelse af
området i overensstemmelse med et særligt landsplandirektiv og en lokalplan, som
miljøministeren udsteder for området.
                                         - 14 -
christianialoven indebærer, at den almindelige lovgivning på en række områder ikke er
gældende for christianiaområdet. det gælder regler i lovgivningen om fredning, om
arealers anvendelse og om bygningers opførelse, indretning, anvendelse, ombygning og
nedrivning. dog gælder planlovgivningen i det omfang, den er nødvendig for den oven-
nævnte planlægning. christianialoven indebærer således, af fredningen af de 24 byg-
ninger, der var gennemført inden lovens vedtagelse, sættes ud af kraft. tilsvarende er
naturbeskyttelseslovens beskyttelse af christianshavns vold som historisk fortidsminde
sat ud af kraft.
loven ændrer de sædvanlige plan- og beslutningsmæssige procedurer for anvendelsen
af arealer og bygninger på christianiaområdet og giver forsvarsministeren en række be-
føjelser og tvangsmidler. loven bestemmer særligt, at bygninger og arealer alene kan
anvendes efter individuel tilladelse fra forsvarsministeren. dette tilladelsessystem blev
ikke taget i anvendelse, da der i stedet blev indgået en rammeaftale om brugsretten med
christiania.
hvis forsvarsministeren ikke tillader, at bygningerne anvendes til beboelse, skal enhver,
der opholder sig i disse, fraflytte. forsvarsministeren kan uden fogedrettens medvirken
lade personer, der ikke vil forlade bygningerne, fjerne fra området. beboere, der ved
lovforslagets fremsættelse havde fast bopæl på christiania, skal tilbydes erstatningsbo-
lig.
3.2. lokalplanen
lokalplanen for christianiaområdet blev udarbejdet af miljøministeriet i 1991 på bag-
grund af et landsplandirektiv for christianiaområdet fra 1989 og christianialoven.
ifølge lokalplanen forudsættes christianiaområdet at være et åbent og offentligt tilgæn-
geligt, bilfrit område med boliger og aktiviteter, der er forenelige med bydelens særlige
karakter. samtidig sigter lokalplanen mod, at københavns befolkning i højere grad får
adgang til at anvende dele af området til rekreative formål. det er samtidig et mål, at
væsentlige arkitektoniske og kulturhistoriske værdier bevares.
lokalplanen deler christianiaområdet op i to områder. delområde i omfatter den by-
mæssige del, delområde ii omfatter det historiske voldanlæg.
delområde i udlægges i lokalplanen til blandet bolig- og værkstedsområde, hvor der
kan placeres servicefunktioner såsom butikker og restauranter samt institutioner mv.,
der er forenelige med områdets særpræg. lokalplanen åbner mulighed for, at området i
vid udstrækning kan anvendes som hidtil. dog forudsættes, at christianiaområdet åbnes
mere mod det øvrige christianshavn. fælles opholdsarealer samt udadvendte aktiviteter
placeres på arealer ud mod resten af byen. lokalplanen forudsætter endvidere en styr-
kelse af det grønne element. lokalplanen åbner mulighed for at opføre ny bebyggelse i
begrænset omfang inden for nærmere angivne byggefelter.
delområde ii udlægges til offentligt, rekreativt område. lokalplanen skal sikre en ople-
velse af at færdes i et område, der er åbent tilgængeligt for hele byens befolkning. det
historiske fortidsminde skal respekteres. et vist antal boliger og andre bygninger kan
indtil videre forblive i området, hvis de er forenelige med områdets rekreative karakter,
og hvis forsvarsministeren giver tilladelse hertil. nærmere angivne bygninger kan bru-
                                         - 15 -
ges til boliger, og der udpeges »bosteder«, som kan tillades anvendt til bosætning. lo-
kalplanen indebærer et stop for yderligere byggeri i delområde ii. eksisterende bygnin-
ger beliggende uden for de udpegede bosteder kan tillades flyttet og placeret inden for
bostederne.
i lokalplanens bestemmelser udpeges en række bygninger af arkitektonisk og kulturhi-
storisk værdi, som ikke må nedrives, ombygges eller på anden måde ændres, medmin-
dre forsvarsministeren efter indhentet udtalelse fra miljøministeren giver tilladelse her-
til.
ifølge redegørelsen til lokalplanen er det hensigten, at al beboelse på langt sigt skal op-
høre i delområde ii. dette sigte kan dog ikke realiseres med lokalplanens virkemidler,
men skal ses i sammenhæng med lovens tilladelsesmekanisme, herunder muligheden for
at give tidsbegrænsede tilladelser.
3.3. christianias og christianitternes retsstilling
christianiaudvalget har som led i sit arbejde anmodet kammeradvokaten om en vurde-
ring af en række juridiske spørgsmål vedrørende christianias og christianitternes rets-
stilling. kammeradvokaten har i et notat af 10. december 2003 sammenfattet sin vurde-
ring af disse spørgsmål. den ordning, der lægges op til i dette lovforslag, ligger indenfor
rammerne af kammeradvokatens vurdering. hovedpunkterne i kammeradvokatens
vurdering er følgende:
christiania er som fællesskab tillagt en kollektiv brugsret i kraft af rammeaftalen mel-
lem forsvarsministeriet og christiania. den enkelte beboer eller virksomhed på christi-
ania afleder sin brugsret af christianias rammeaftale med staten (den kollektive brugs-
ret), men kan desuden efter omstændighederne påvise et individuelt grundlag for sin
brugsret, som er uafhængig af rammeaftalen. disse individuelle retspositioner kan være
skabt ved konkret tilsagn i form af tilladelser og tilkendegivelser, men der vil formentlig
også være et ganske stort antal personer, som har boet eller drevet virksomhed på områ-
det så længe, at der efter almindelige retsgrundsætninger er skabt berettigede forvent-
ninger, som skal beskyttes uafhængigt af rammeaftalen.
christiania og christianitterne har ikke ved hævd erhvervet ejendomsret til arealet eller
de oprindelige bygninger, eftersom brugen af arealet i stort set hele perioden har hvilet
på samtykke fra staten. christianitterne har heller ikke ved hævd vundet en selvstændig
og af rammeaftalen uafhængig brugsret.
christianitternes brugsret er ikke reguleret af de almindelige lejelove. det fremgår klart
af bemærkningerne til christianialoven, at brugsforholdene ikke skal være omfattet af
lejelovgivningen. det etablerede brugsforhold afviger endvidere på en lang række
punkter markant fra de forhold, som lejelovene i almindelighed tager sigte på at regu-
lere. endelig spiller det ind, at forudsætningen i lejeloven om vederlag næppe er op-
fyldt.
uanset om christianitternes brugsret ikke direkte er omfattet af lejelovgivningens regler,
kan det dog ikke udelukkes, at domstolene efter en konkret bedømmelse vil nå til det re-
sultat, at i hvert fald nogle af de ufravigelige beskyttelsesregler også finder anvendelse
uden for lejelovgivningens anvendelsesområde.
                                         - 16 -
kammeradvokaten vurderer, at den kollektive brugsret, som ved rammeaftalen er tillagt
christiania som fællesskab, vil kunne bringes til ophør med et varsel på ét år fra ram-
meaftalens udløb.
hvad angår de individuelle brugsrettigheder peger kammeradvokaten på den mulighed,
at staten til de beboere, som ikke kan blive boende, giver tilbud om genhusning og flyt-
teudgifter efter reglerne i lejeloven, og til virksomhederne en eventuel godtgørelse efter
erhvervslejelovens regler. der er ikke hermed taget stilling til, i hvilken udstrækning
beboere og virksomheder i tilfælde af en retssag ville kunne få medhold i, at de har et
egentligt retskrav på at blive stillet som lejere efter disse regler. de nævnte regler er
imidlertid udtryk for den efter gældende ret mest gunstige retsbeskyttelse af lejere, og
det er givet, at der er beboere på christiania, som herved vil blive stillet bedre, end de
har krav på. der vil ikke, eller i hvert fald kun i meget få tilfælde, være beboere eller
virksomheder, som vil kunne gøre krav på en bedre retsstilling.
staten vil næppe kunne kræve de ny-, til- og ombygninger, som christiania har foreta-
get siden 1971, fjernet for beboernes regning, men staten vil næppe heller være forplig-
tet til at godtgøre christianitterne værdien af de nye bygninger, hvis staten ønsker byg-
ningerne fjernet.
4. christianiaområdet i dag
4.1. fæstningsanlægget
voldenes hovedform er stort set intakt. der kan stadig ses spor efter skydeskår, kanon-
stillinger, ramper mv. fæstningsanlægget har bevaret en stor del af sin historiske doku-
mentationsværdi, og der er ikke behov for en gennemgribende restaurering som på ka-
stellet.
de nyere bebyggelser og voldenes forfald er imidlertid ved at ændre fortidsmindets ind-
hold og karakter. voldene udnyttes som ramme for bosteder med skurvogne, skure og
småhuse og parcelhuse, ligesom indretning af haver og indhegnede arealer ændrer afgø-
rende ved området. terrænændringer med udjævning af volden, rodzoneanlæg, og op-
fyldninger i voldgravene har grebet ind i selve fortidsmindet. fæstningsanlægget frem-
træder således i dag med mange slidskader og indgreb i form af udgravninger, oplagring
af jord og affald samt skader fra bygninger, som er gravet ind i anlægget.
tilgroningen er så stærk, at bundvegetationen er skygget bort, og en hastig jorderosion
er begyndt. vandgravene i de nordlige bastioner er mere eller mindre tilgroede med siv-
bevoksning, og voldgravens forløb er forvansket på grund af opfyldning og naturlig til-
slamning.
4.2. bygninger
det samlede bruttoetageareal på christianiaområdet kan opgøres til ca. 70.000 m².
heraf anvendes godt 46.000 m² (66 pct.) til beboelse, 16.000 m² (24 pct.) til erhvervs-
formål og de sidste 7.000 m² (10 pct.) til forskellige serviceformål, herunder institutio-
ner og fællesfaciliteter.
85 pct. af arealet er placeret i de oprindelige kasernebygninger - heri indgår dog også
beboernes til- eller påbygninger på de oprindelige bygninger - mens knap 10.000 m² el-
ler 15 pct. er selvbyggerhuse opført af beboerne. stort set hele erhvervs- og serviceare-
                                         - 17 -
alet er placeret i de oprindelige bygninger, mens det egentlige selvbyggeri stort set
udelukkende anvendes til beboelse.
boligarealet pr. voksen kan opgøres til ca. 71 m², mens boligarealet pr. person (inkl.
børn) er på godt 50 m², svarende til landsgennemsnittet, men over gennemsnittet pr.
person for københavns kommune på 44 m².
siden 1989 - dvs. efter at christiania indførte det såkaldte byggestop - har der været en
vækst i det bebyggede areal på ca. 16 pct. og i bruttoetagearealet på 19 pct. relativt har
der været størst vækst i bruttoetagearealet i lokalplanens delområde ii, dvs. på voldan-
lægget, med ca. 37 pct., mens bruttoetagearealet i delområde i, den tætte, bymæssige
del, kun er forøget med ca. 12 pct.
de oprindelige kasernebygningers vedligeholdelsesstand må generelt betegnes som
dårlig. der er i christianiatiden kun gennemført større vedligeholdelsesarbejder som fx
udskiftning af tag på et fåtal af bygningerne, og forkert udførte karnapper, tagvinduer,
altaner mv. har i en række tilfælde ført til bygningsskader. hovedbygningen og krudt-
huset på wilhelms bastion er stærkt angrebet af svamp.
da christianialoven blev gennemført var 24 bygninger fredet og yderligere 13 bygnin-
ger var indstillet til fredning. det vurderes, at de fleste af disse bygninger i dag på grund
af misligholdelse eller væsentlige bygningsændringer har mistet de værdier, der begrun-
dede fredningen, således at der i dag alene er 10 bygninger der vurderes at have fred-
ningsværdi.
4.3. beboere
der bor ca. 650 voksne og 150 børn på christianiaområdet. alderssammensætningen
viser en overvægt i aldersgruppen 30-49 år (50 pct.), meget få ældre og tilsvarende få
unge. der er en overvægt af mænd (60 pct.) og meget få indvandrere fra lande uden for
eu og norden. ser man på de sidste 10 års udvikling, er der tegn på en meget statisk
beboergruppe med begrænset mobilitet.
en stor gruppe vurderes at være relativt ressourcestærke med pæne registrerede ind-
tægter, job uden for christiania og en god boligstandard.
på den anden side er der en gruppe af personer med tunge sociale problemer, herunder
personer med alkohol- og hashmisbrug, personer af grønlandsk oprindelse med en fler-
hed af sociale problemer, personer med sindslidelser samt familier med sociale proble-
mer. 17 pct. af beboerne er tilkendt førtidspension, mens andre 17 pct. modtager kon-
tanthjælp. de sociale myndigheder er i de senere år i højere grad end tidligere blevet
inddraget i familiemæssige problemer på området - herunder sager om døgninstitutions-
anbragte børn og forebyggende foranstaltninger for børn.
samlet har ca. 1/3 af beboerne kontakt til arbejdsmarkedet, 1/3 modtager sociale over-
førselsindkomster, mens den sidste 1/3 ikke har noget registreret indkomstgrundlag.
ud over de registrerede indkomster må der antages at være en betydelig ikke-registreret
økonomi, først og fremmest fra hashhandelen.
                                         - 18 -
uddannelsesniveauet er lavt: ca. 60 pct. har grundskolen som højeste uddannelse. for-
skellen er særlig udtalt for aldersgruppen 25-39 år, hvor knap 70 pct. har grundskolen
som højeste niveau. dette forhold sammenholdt med den i forvejen lave tilknytning til
arbejdsmarkedet kan medvirke til en afsondring fra det øvrige samfund.
4.4. beboernes betaling
beboerne betaler i dag en såkaldt brugsleje, der samlet skønnes at ligge på omkring
1.600 kr. pr. måned pr. voksen beboer. kun en meget begrænset del heraf - under 250
kr. pr. måned - går imidlertid til udgifter, der kan sammenstilles med en normal lejebe-
taling (bygningsvedligeholdelse, administration, ejendomsskat). den øvrige betaling går
til børnepasning og diverse service og projekter mv. hertil kommer beboeres individu-
elle udgifter til vedligeholdelse af deres boliger.
5. hovedpunkterne i lovforslaget
5.1. lovens formål
forslaget indebærer en ændring af lovens formål, således at loven har til formål at mu-
liggøre en udvikling af christianiaområdet som et bæredygtigt kvarter i københavn.
der skal som led heri ske en ændring af ejerskabet til området.
forslaget tilsigter således en afvikling af den nuværende christianiaordning.
5.2. genindtræden af almindelig lovgivning
lovforslaget indebærer en ophævelse af den bestemmelse i den gældende christiania-
lov, der sætter byggelovgivning, naturbeskyttelsesloven, bygningsfredningsloven og
den almindelige planlovgivning ud af kraft på christianiaområdet. hermed vil lovgiv-
ningens almindelige regler også gælde på christianiaområdet.
de byggerier mv., der er lovlige efter det nugældende administrationsgrundlag for chri-
stianiaområdet, vedbliver som hovedregel med at være lovlige, også når de almindelige
regler sættes i kraft. normaliseringen af lovgivningen vurderes således ikke at ville føre
til myndighedskrav om genopretning af et stort antal forhold. der kan dog komme
myndighedskrav vedrørende brandsikring og bygningernes sundhedsmæssige forhold,
og der kan være boliger der af disse grunde må kondemneres. normaliseringen af lov-
givningen fører ikke i sig selv til, at bebyggelse på fortidsmindet skal fjernes.
5.3. ophør af den kollektive brugsret
med henblik på at skabe grundlag for en ny udvikling for området giver lovforslaget
hjemmel til at bringe den kollektive brugsret, som i dag følger af rammeaftalen, og øv-
rige brugsrettigheder på christianiaområdet til ophør. det er hensigten, at den kollektive
brugsret opsiges inden 1. juli 2004, hvor rammeaftalen udløber, til ophør pr. 1. januar
2006, dvs. med et varsel på 1½ år. i perioden frem til 1. januar 2006 vil brugen fortsat
bero på den kollektive ordning.
der foreslås en anmeldelsesordning for beboernes brugsrettigheder. fysiske eller juridi-
ske personer, der mener at have brugsrettigheder til bygninger eller arealer på området,
skal anmelde dem til forsvarsministeriet senest den 1. januar 2005. brugsrettigheder,
der ikke er anmeldt inden for fristen, kan ikke gøres gældende efter fristens udløb. for-
svarsministeren meddeler accept af eller afslag på anmeldelsen. der meddeles accept
såvel for brugsrettigheder, der består i medfør af den kollektive ordning, som brugsret-
tigheder, der måtte bestå på et andet grundlag.
                                        - 19 -
anmeldelsesordningen skaber grundlag for etablering af det system med individuelle
tilladelser, som christianialoven oprindeligt tilsigtede. en individuel tilladelse vil være
en betingelse for fortsat brug af bygninger og arealer efter 1. januar 2006. forsvarsmini-
steren meddeler derfor inden 1. januar 2006 midlertidige, individuelle tilladelser i det
omfang brugsrettigheder er blevet anmeldt og er blevet accepteret. disse midlertidige,
individuelle tilladelser forudsætter dermed ikke selvstændig ansøgning, såfremt brugs-
rettigheder tidligere er anmeldt og accepteret.
de midlertidige, individuelle tilladelser ophører i takt med overgangen til andre ejer-
former for de pågældende bygninger eller i forbindelse med bygningernes ombygning
eller nedrivning.
5.4. udvikling af området
lovforslaget opdeler området i tre delområder og tilsigter en forskellig udvikling for
hvert af disse delområder. opdelingen i delområder, som er forskellig fra den gældende
lokalplans opdeling, fremgår af kortbilaget.
det er hensigten, at den del af christianshavns volds hovedvold og ydre vold, som lig-
ger på christianiaområdet, samt områderne i carls og frederiks bastioner (delområde
iii) skal retableres som et samlet rekreativt, landskabeligt område under hensyntagen til
fortidsmindets historiske udformning.
områderne i ulrichs, sophie hedevigs og vilhelms bastioner samt områderne mellem
disse (delområde ii) skal opretholdes og udvikles som boligområde med en stadig til-
pasning under hensyn til fortidsmindet i sin helhed. området er placeret på fortidsmin-
det, hvorfor der normalt ikke vil være mulighed for nybyggeri. hensynet til det for om-
rådet særegne kulturmiljø tilsiger imidlertid, at der fortsat bliver mulighed for et vist,
begrænset nybyggeri, blandt andet som erstatning for eksisterende bebyggelse, idet det
karakteristiske for dette kulturmiljø netop er en dynamik og foranderlighed, som ville gå
tabt ved en sædvanlig bevarende tilgang. etablering af nye boliger vil således fx kunne
ske i forbindelse med fjernelsen af byggeri på voldene (delområde iii), i det omfang der
dermed samlet set bliver tale om en forbedring for fortidsmindet set under ét.
den tætte bymæssige del af christianiaområdet (delområde i), skal udvikles som blan-
det bolig- og erhvervsområde gennem istandsættelse og ombygning, nedrivning og ny-
byggeri samt forbedring af friarealer under hensyntagen til områdets særlige arkitekto-
niske og kulturhistoriske værdier.
de nærmere rammer for denne udvikling skal fastlægges i en ny lokalplan for området,
som gennemføres efter planlovgivningens regler herom.
lovforslaget giver hjemmel til at afhænde christianiaområdet og herunder tage sociale
og kulturelle hensyn. det vil herunder være muligt at afhænde boliger til en almen bo-
ligorganisation med henblik på omdannelse til almene boliger. en eventuel omdannelse
til almene boliger vil kunne forudsætte, at økonomi- og erhvervsministeren som forsøg
efter lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v. godkender, at en
række bestemmelser i almenboligloven vedrørende bl.a. støtte til ombygning, beboer-
demokrati og krav til indretning fraviges i en overgangsperiode, jf. nærmere bemærk-
ningerne til lovforslagets § 1, nr. 1.
                                          - 20 -
det fremtidige leje-/boligudgiftsniveau og dermed konsekvenserne for de nuværende
beboere vil være bestemt af salgsprisen for ejendommene samt niveauet for opretnings-
og moderniseringsindsatsen, som igen afhænger af de fremtidige ejerformer. der vil dog
uanset udvikling blive tale om en øget beboerbetaling fremover.
den aktuelle »lejebetaling« på christiania er således meget begrænset. de voksne bebo-
ere betaler ca. 1.600 kr. pr. måned, men 500 kr. vedrører forbrugsudgifter (el og vand
mv.), og hovedparten af den resterende betaling dækker børnepasning og diverse pro-
jekter. under 250 kr. pr. måned anvendes således til betaling af udgifter, der svarer til
en normal husleje, dvs. ejendomsskat, vedligeholdelse og administration. hertil kommer
dog beboernes individuelle investeringer i forbedringer mv., hvor der vurderes at være
betydelig spredning.
behovet for opretning eller modernisering af kasernebygningerne vurderes som meget
betydeligt. investeringsbehovet ved fuld modernisering skønnes til 15.-17.000 kr./m²,
mens investeringsbehovet ved en opretning er opgjort til 6-8.000 kr./m². nogle bygnin-
ger vil ligge væsentligt over disse niveauer, og det kan ikke udelukkes, at nogle bygnin-
ger reelt er kondemnable. det gælder blandt andet kasernens hovedbygning (fredens
ark).
en markedsbaseret udvikling med introduktion af kendte ejerformer (primært ejer- og
lejeboliger) vurderes at indebære et højt investeringsomfang med modernisering af ho-
vedparten af kasernebygningerne. det resulterende markedsmæssige leje-/boligudgifts-
niveau vurderes at ligge omkring 950-1.200 kr./m² årligt. et sådant niveau vurderes at
medføre behov for genhusning af stor andel af de nuværende beboere, da det overstiger
deres betalingsevne.
en udvikling baseret på de nuværende beboere vurderes omvendt dels at forudsætte en
subsidieret salgspris for ejendommene (jf. nærmere under de økonomiske bemærknin-
ger), dels at ville indebære en opretning på et væsentligt lavere niveau, forudsætnings-
vist omkring 5.000 kr./m² udstrakt over en længere periode. det resulterende boligud-
gifts-/lejeniveau vil under disse forudsætninger udgøre i størrelsesordenen godt 400
kr./m² årligt i de første år før skat og individuel boligstøtte. forudsat efterfølgende gen-
nemførelse af opretningsarbejder for 5.000 kr./m² vil niveauet stige til omkring 6-700
kr./m² før skat og individuel boligstøtte over eksempelvis 10 år.
i det omfang udviklingen indebærer, at nuværende beboere må fraflytte deres bolig som
følge af enten retablering og frilægning af voldanlæggene eller modernisering, nedriv-
ning eller afhændelse af bygninger i øvrigt, og der ikke kan ske genhusning på området,
indebærer forslaget en udvidelse af den gældende lovs pligt til at tilbyde erstatningsbo-
lig samt en pligt til at yde godtgørelse af flytteudgifter. til virksomheder ydes en tabs-
godtgørelse.
5.5. forvaltning i overgangsperioden
med lovforslaget sker der en væsentlig styrkelse af den statslige forvaltning af christia-
niaområdet. dette afspejler, at der i overgangsperioden frem til etableringen af et nyt
ejerskab til området skal sikres de nødvendige ressourcer til dels dialogen med køben-
havns kommune, beboere og naboer om en løsning, dels de nødvendige forberedelses-
skridt, herunder bistand til udarbejdelse af ny lokalplan, en individuel beboerregistre-
                                          - 21 -
ring baseret på anmeldelsesordningen og en bygningsregistrering som led i vurderingen
af opretningsbehov mv.
…
6. økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige
6.1. samlede anlægsudgifter og -indtægter
det er hensigten, at omdannelsen af christianiaområdet økonomisk skal hvile i sig selv
for staten. dette indebærer, at de indtægter staten opnår fra salg af området, herunder
eksisterende bygninger og byggeretter, forudsættes at skulle anvendes til retablering af
voldanlæggene og ekstraordinær renovering af visse bygninger.
en præcis fastlæggelse af det mulige salgsprovenu beror på en nærmere vurdering af
bygningernes tilstand samt det nærmere omfang af muligt nybyggeri i henhold til den
kommende lokalplan. endvidere vil provenuet afhænge af, om der kan gennemføres en
udvikling baseret på de nuværende beboere, jf. afsnit 5.4 ovenfor. en forudsætning for
en beboerbaseret udvikling vurderes således at være en subsidieret (reduceret) overdra-
gelsespris.
de overordnede økonomiske konsekvenser kan på det foreliggende grundlag opgøres
som i nedenstående tabel. konsekvenserne er angivet samlet for perioden 2006-2010.
         økonomiske konsekvenser for staten, perioden 2006-2010
                                                           mio.kr.
   provenu fra ejendomssalg (indtægt)                      105-200
   provenu fra salg af byggeret (indtægt)                  55-70
   opretning af fæstningsanlægget (udgift)                 50
   særlig bygningsrenovering mv. (udgift)                  120
   nettoprovenu                                            -10 - +100
opretningen af fæstningsanlægget og den særlige bygningsrenovering forudsættes på-
begyndt fra 2006, mens salgsprovenuet - afhængigt af udviklingen - muligvis først reali-
seres gradvist henover perioden. der må derfor forventes statslige merudgifter i begyn-
delsen af perioden, der modsvares af tilsvarende merindtægter i de sidste år af perioden.
der forudsættes derfor for perioden fastlagt en samlet anlægsbevilling på 170 mio.kr.,
omtrent svarende til den skønnede minimumsindtægt på 160 mio.kr. inden for anlægs-
bevillingen forudsættes også afholdt mindre følgeudgifter i forbindelse med opretning
og modernisering, herunder genhusningsudgifter. i det omfang opretning og renovering
skal ske i offentligt regi, vil det ske under behørig hensyntagen til eu's udbudsregler.
det er som anført hensigten, at omdannelsen økonomisk skal hvile i sig selv. såfremt
der opstår et nettoprovenu, vil dette give mulighed for en øget indsats til opretning af
fæstningsanlægget, renovering af bygninger og forbedring af friarealer.
…
6.2. provenu fra ejendomssalg
                                       - 22 -
…
samlet vurderes en markedsorienteret udvikling at kunne indbringe et salgsprovenu på
omkring 200 mio.kr., mens en beboerbaseret udvikling vurderes at reducere salgsprove-
nuet til godt 100 mio.kr.
6.3. provenu fra salg af byggeret
…
ved et nettonybyggeri på 20-25.000 m² á 2.700 kr./m² fås et muligt salgsprovenu på i
størrelsesordenen 55-70 mio.kr. hvis der gennemføres større nedrivning kan tænkes et
større bruttobyggeri, men det vil som udgangspunkt ikke påvirke det samlede provenu
væsentligt.
6.4. udgifter til opretning og renovering
en opretning af fæstningsanlægget vurderes på baggrund af christianiaudvalgets forslag
til handlingsplan for genopretning af anlægget at koste omkring 50 mio. kr. over perio-
den 2006-2010. de faktiske udgifter vil særligt afhænge af ambitionsniveauet for op-
rensning af voldgraven.
kasernebygningerne vurderes generelt væsentligt misligholdt. baseret på en udvendig
besigtigelse af et antal bygninger skønnes der behov for betydelige investeringer i op-
retning (6.-8.000 kr./m²) eller modernisering (15.-17.000 kr./m²).
opretningen eller modernisering forudsættes som udgangspunkt gennemført i regi af de
kommende ejere. men for enkelte bygninger må forventes, at en offentlig medvirken vil
være nødvendig. det gælder blandt andet redanvinkelbygningerne, krudthuset og kom-
mandørhuset i vilhelms bastion samt hovedbygningen.
en opretning henholdsvis modernisering af de nævnte bygninger er samlet skønnet til i
størrelsesordenen 140 henholdsvis 190 mio.kr., hvoraf kun en del kan forudsættes låne-
finansieret og betalt af beboerne. herudover kan der opstå behov for mindre investerin-
ger, eksempelvis på infrastrukturområdet eller byggemodning mv., som led i statens af-
hændelse af området. endelig kan der være mindre følgeudgifter i tilknytning til opret-
ning, til genhusning og til bygningsfaglig rådgivning og juridisk bistand. der er derfor
forudsat afsat en samlet anlægsramme til særlig bygningsrenovering mv. på 120 mio. kr.
6.5. driftsudgifter
…
7. økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet
…
8. miljømæssige konsekvenser
ifølge lovforslaget skal der ske en retablering af voldanlægget. dette vil forøge områ-
dets værdi som et samlet rekreativt, landskabeligt område. der vil endvidere blive sikret
en bedre vedligeholdelsestilstand af bygningerne på christianiaområdet.
etablering af parkeringspladser på området vil medvirke til en trafikal aflastning af ga-
derne omkring christianiaområdet.
9. forholdet til eu-retten
lovforslaget har ingen eu-retlige aspekter.
                                                - 23 -
      10. høring
      …”
i lovforslagets specielle bemærkninger hedder det (folketingstidende 2003-04, tillæg a, side
7062 ff.):
      ”til § 1
      til nr. 1.
      christianialovens formål som anført i lovens § 1 foreslås ændret, således at loven kan
      udgøre grundlaget for en udvikling af christianiaområdet. bestemmelsen fastslår fortsat
      sammenhængen mellem loven og den planlægning, der gennemføres for området, idet
      loven har til formål at skabe mulighed for, at den udvikling, som planlægningen fore-
      skriver, faktisk realiseres på christianiaområdet.
      …
      til nr. 3.
      rammeaftalen mellem christiania og forsvarsministeriet hjemler i sig selv alene en
      kollektiv brugsret for christiania som fællesskab. der består ikke i dag individuelle
      brugsretsaftaler mellem forsvarsministeriet og beboere eller virksomheder mv. på chri-
      stiania. beboere og virksomheder afleder først og fremmest deres brugsrettigheder af
      rammeaftalen.
      det må imidlertid vurderes, at der på et andet grundlag ved siden af den kollektive
      rammeaftale vil bestå individuelle brugsrettigheder, som kan gøres gældende over for
      staten uafhængigt af den kollektive ordning. der henvises til beskrivelsen af christia-
      nias og christianitternes retsstilling i de almindelige bemærkninger.
      det er dog i sagens natur usikkert, hvilke brugsrettigheder der måtte bestå. beboerne er
      således i folkeregisteret helt overvejende registreret på samme adresse - bådsmands-
      stræde 43 - og der foreligger heller ikke i forbindelse med forsvarsministeriets admini-
      stration nogen samlet opgørelse af brugen af de enkelte bygninger og arealer.
      det er derfor et væsentligt element i en ny udvikling for christianiaområdet at få ende-
      ligt opgjort, hvilke brugsrettigheder der eksisterer i forhold til de enkelte bygninger og
      arealer på området.
      bestemmelsen i den foreslåede § 2 a tilsigter at etablere en anmeldelsesordning, således
      at beboere eller virksomheder mv., altså både fysiske og juridiske personer, der mener
      at have en brugsret til bygninger eller arealer på christianiaområdet, skal anmelde
      denne over for forsvarsministeriet, der derefter tager stilling til, om brugsretten er gæl-
      dende. dette gælder såvel brugsrettigheder, der afledes af den kollektive ordning, som
      brugsrettigheder der måtte bestå på et andet grundlag.
      såfremt rettigheden ikke anmeldes inden den 1. januar 2005, skal rettigheden anses for
      ophørt og vil således ikke herefter kunne gøres gældende. for beboere og virksomheder,
      der ikke anmelder deres rettigheder, ophører brugsretten hermed ved ophøret af den
                                          - 24 -
kollektive ordning pr. 1. januar 2006. anmeldte rettigheder, der ikke anses for at bestå,
kan i sagen natur heller ikke gøres gældende.
anmeldelsen skal være skriftlig og skal være begrundet og ledsaget af dokumentation.
det er hensigten, at anmeldelsen tillige skal kunne foretages elektronisk fx pr. e-mail,
for at lette adgangen til indgivelse af anmeldelse. det skal af anmeldelsen fremgå, præ-
cis hvilken bygning eller del af bygning eller hvilket areal brugsretten gøres gældende
for. for bygningerne kan anvendes den af forsvarsministeriet fastlagte nummerering af
bygninger inden for 10 delområder, som blandt andet er anvendt ved den gennemførte
save-vurdering af bygningernes bevaringsværdi. for brugsrettigheder til dele af byg-
ninger skal angives, hvilken del af bygningen brugsretten gøres gældende for, fx ved
angivelse på en plantegning af bygningen.
såfremt rettigheder gøres gældende for juridiske personer, fx boligkollektiver eller soci-
ale eller kulturelle institutioner, skal ejerskab, medlemskab og vedtægter eller lignende
angives.
forsvarsministeriet meddeler accept af eller afslag på anmeldelsen. forsvarsministeriets
afgørelse kan indbringes for domstolene inden for den i § 10 a fastsatte frist på 6 måne-
der. såfremt forsvarsministeriet meddeler accept at anmeldelsen, sker der en registre-
ring af brugen, som danner grundlag for, at der ved den kollektive ordnings ophør kan
meddeles en individuel tilladelse efter § 3, stk. 2.
til nr. 4.
den foreslåede nye bestemmelse i § 3, stk. 1, bemyndiger forsvarsministeren til at
bringe christianias fælles brugsret til bygningerne og arealet som helhed til ophør. op-
hør skal ske med et rimeligt og passende varsel, som efter kammeradvokatens vurde-
ring ikke bør være mindre end ét år fra rammeaftalens udløb pr. 1. juli 2004. det er hen-
sigten, at den kollektive ordning bringes til ophør pr. 1. januar 2006, dvs. med et varsel
på 1½ år. rammeaftalens udløb og den kollektive ordnings ophør kræver i princippet
ikke ny hjemmel, men det er valgt at medtage en bestemmelse herom, idet det er udtryk
for en væsentlig ændring af administrationen af området.
bestemmelsen bemyndiger endvidere forsvarsministeren til at bringe andre brugsrettig-
heder, som måtte bestå uafhængigt af rammeaftalen, til ophør. denne bemyndigelse kan
alene anvendes i det omfang og på en sådan måde, at der ikke er tale om ekspropriation.
brug af bygninger og arealer kan efter den kollektive ordnings ophør pr. 1. januar 2006
alene fortsætte på grundlag af tilladelser, der er givet eller gives i henhold til stk. 2.
dette indebærer, at der i perioden frem til 1. januar 2006 skal etableres det system med
individuelle tilladelser, som christianialoven oprindelig tilsigtede. tilladelse efter § 3,
stk. 2, vil således være en betingelse for fortsat brug af bygninger og arealer efter 1. ja-
nuar 2006. det vil stilles som et vilkår for tilladelserne, at beboerne fortsat dækker egne
udgifter til el og vand mv., betaler det kommunale dækningsbidrag samt dækker vedli-
gehold af bygningerne.
i det omfang brugen er blevet registreret i henhold til § 2 a, meddeler forsvarsministeren
den pågældende en tilladelse efter § 3, stk. 2, med henblik på brugen efter 1. januar
2006, med mindre brugen af bygningen skal ophøre. disse tilladelser forudsættes gjort
midlertidige, således at de - med mindre andet følger af de pågældende rettigheders ind-
                                          - 25 -
hold - ophører i takt med afhændelse af de pågældende bygninger, overgang til almin-
delige lejeforhold eller i forbindelse med bygningernes ombygning eller nedrivning.
forsvarsministeren kan i særlige tilfælde give tilladelse til beboere og virksomheder,
som ikke har anmeldt individuelle brugsrettigheder efter § 2 a, såfremt det ikke vanske-
liggør den tilsigtede udvikling.
med den foreslåede ophævelse af § 8 ændrer tilladelserne efter § 3, stk. 2 og 3, karakter,
idet forsvarsministeren nu ikke længere i sin administration af § 3, stk. 2 og 3, er for-
pligtet til at inddrage de hensyn, som ligger bag den lovgivning, der har været sat ud af
kraft efter § 8. således vil for eksempel ombygning af en bygning fortsat kræve for-
svarsministerens tilladelse, men der vil samtidig kræves normal byggetilladelse fra
kommunen og eventuel dispensation fra fredningsbestemmelser mv. ministeren vil gøre
sin tilladelse betinget af, at tilladelser fra relevante myndigheder er opnået, og at vilkå-
rene i disse overholdes. der foreslås på denne baggrund en ændring af § 3, stk. 2 og 3,
således at det præciseres, at de nævnte hensyn ikke længere skal varetages ved admini-
strationen af tilladelserne, da disse hensyn varetages i forbindelse med udstedelse af de
nødvendige tilladelser fra de sædvanlige relevante myndigheder.
uanset den gældende lokalplans bestemmelser kan forsvarsministeren efter lovens
ikrafttræden som udgangspunkt ikke forventes at give tilladelse til nybyggeri eller væ-
sentlige ombygninger, før der er gennemført en ny lokalplanlægning for området. dette
gælder således også, selv om det ansøgte måtte være i overensstemmelse med den gæl-
dende lokalplan.
det skal bemærkes, at tilladelserne efter § 3, stk. 2, - således som det også fremgår af
bemærkningerne til det oprindelige forslag til christianialov - gælder for de fysiske eller
juridiske personer, der bor eller driver virksomhed i de pågældende bygninger. det er
således en betingelse for at opnå tilladelse, at der sker en individualisering af brugen af
bygningerne, således at det fastlægges, hvilke personer der bruger hvilke bygninger.
beboere, der opnår tilladelse, vil, jf. bemærkningerne til det oprindelige forslag til chri-
stianialov, ikke være omfattet af lejeloven, ligesom virksomheder ikke vil være omfattet
af erhvervslejeloven, jf. forslaget til stk. 8.
den foreslåede bestemmelse i stk. 6 hjemler, at forsvarsministeren bringer gældende
tilladelser til ophør med et passende varsel. bestemmelsen kan alene anvendes i det om-
fang den ikke indebærer ekspropriation.
når en brugsrettighed bringes til ophør, uden at den erstattes af en tilladelse, eller når en
tilladelse ophører, enten fordi den er midlertidig, eller fordi den bringes til ophør efter
stk. 6, finder §§ 4 og 5 om fraflytning og erstatningsbolig anvendelse. ophør kan skyl-
des, at der skal ske nedrivning af bygningen, men også i tilfælde af ombygning og ved
afhændelse af bygninger og arealer med henblik på en ændring af ejerskabet. dette må
forventes at finde sted som en løbende proces over en årrække. også i tilfælde af et
eventuelt salg til beboerne for eksempel på andelsbasis skal tilladelserne bringes til op-
hør. i det omfang der er beboere eller virksomheder, der måtte have brugsrettigheder af
en sådan karakter, at de kan gøre krav på at blive stillet bedre end efter §§ 4 og 5, må
bestemmelsen administreres under hensyntagen hertil. det er vurderingen, at der ikke
eller kun i meget få tilfælde er beboere eller virksomheder, der vil kunne gøre krav
herpå.
                                          - 26 -
den foreslåede bestemmelse i stk. 8 indebærer, at brugsrettigheder, som meddeles efter
det foreslåede stk. 2, ikke er omfattet af lejeloven og erhvervslejeloven, jf. bemærknin-
gerne ovenfor til det foreslåede stk. 2.
den foreslåede bestemmelse i stk. 9 indebærer, at bestemmelsen i boligreguleringslo-
vens § 46, hvorefter boliger ikke kan nedlægges uden kommunalbestyrelsens samtykke,
ikke gælder i forbindelse med ophør af brugsrettigheder og tilladelser efter stk. 1, 5 og
6. det er, jf. § 1, hensigten, at der skal nedlægges et antal boliger blandt andet i forbin-
delse med en delvis frilæggelse af voldanlægget.
…
til nr. 6.
den foreslåede ændring af § 5, stk. 1, skal sikre, at alle der har bolig på christianiaom-
rådet, og som har anmeldt og fået accept af deres brugsret, vil blive tilbudt erstatnings-
bolig, såfremt de må fraflytte deres bolig, og der ikke kan ske genhusning på området.
med den foreslåede ændring af stk. 2 anføres reglerne for erstatningsbolig, som svarer
til lejelovens regler, direkte i loven.
forslaget til ændring af stk. 3 indebærer en ajourføring af henvisningen til byfornyel-
seslovens bestemmelser om kommunens tilvejebringelse af erstatningsbolig.
de i stk. 4-8 foreslåede tilføjelser til § 5 indebærer, at beboere og virksomheder ved op-
hør af deres brugsrettigheder sikres en retsstilling, som svarer til den, lejere har efter §§
85 a - 85 b i lejeloven, og erhvervslejere har efter §§ 78 - 79 i erhvervslejeloven, når de-
res lejemål opsiges som følge af, at ejendommen eksproprieres eller skal anvendes til et
ekspropriationsberettiget formål. beboerne på christiania gives hermed i denne hen-
seende samme beskyttelse som efter lejeloven, uagtet at de ikke kan betragtes som le-
jere. dette vil antagelig for de fleste beboere indebære, at de stilles bedre, end de har
krav på.
for beboere betyder forslaget, at der ud over erstatningsbolig også ydes godtgørelse af
rimelige og dokumenterede flytteudgifter.
for virksomheder ydes godtgørelse til dækning af tab på inventar og installationer,
driftstab i flytteperioden, flytteudgifter og rimelige udgifter til sagkyndig bistand. der
ydes kun godtgørelse, hvis virksomheden videreføres, og det dokumenteres, at der er
lidt et tab, der ikke med rimelighed kunne være undgået.
…
til nr. 7.
lovens nuværende § 8 foreslås ophævet, hvilket indebærer en omgående normalisering
af lovgivningen inden for bygningsfrednings- og naturbeskyttelseslovgivningens, byg-
gelovgivningens og planlovgivningens områder.
ved christianialovens ikrafttræden var 24 af bygningerne på christianiaområdet fredet.
christianialoven satte disse fredninger ud af kraft, og der vil, når bygningsfredningslo-
ven igen gælder for området, skulle træffes beslutning om, i hvilket omfang bygnin-
gerne igen skal omfattes af fredning. en stor del af bygningerne må på grund af mislig-
                                          - 27 -
holdelse eller væsentlige bygningsændringer, der har frataget bygningerne deres origi-
nale udtryk, vurderes at have mistet de værdier, der i sin tid begrundede fredningen.
…
hele fæstningsanlægget vil, når § 8 ophæves, være omfattet af fortidsmindebeskyttelsen
efter naturbeskyttelseslovens § 12, som indebærer, at der ikke må foretages ændring af
tilstanden af fortidsminder. dette indebærer, at der fra lovens ikrafttræden som ud-
gangspunkt ikke lovligt vil kunne opføres bygninger mv. på fæstningsanlægget, jf. dog
bemærkningerne til nr. 1. kulturarvsstyrelsen vil kunne dispensere i henhold til naturbe-
skyttelseslovens § 65. styrelsens afgørelser kan indbringes for naturklagenævnet.
som det fremgår af lovforslagets almindelige bemærkninger, indebærer christianialo-
ven, at byggelovgivningen ikke er gældende på christiania. de byggerier, der er lovlige
efter det nugældende administrationsgrundlag for christiania, vil som udgangspunkt
også fortsat være lovlige, når byggelovgivningen kommer til at gælde for området.
byggelovgivningens regler får virkning ved efterfølgende større ombygninger eller æn-
dret anvendelse, som vil skulle undergå normal byggesagsbehandling. københavns
kommune vil dog kunne stille krav om afhjælpning af mangler, som indebærer fare for
ejendommens beboere eller andre, herunder sundhedsfare og brandfare. kommunen vil
endvidere kunne træffe beslutning om kondemnering af sundheds- og brandfarlige boli-
ger efter byfornyelseslovens regler herom.
inden for planlovens område vil københavns kommune genindtræde som den normale
planmyndighed.
normaliseringen af lovgivningen vil have den konsekvens i forhold til den gældende
lokalplan, at en række dispositioner, der er tilladt efter lokalplanen, vil være udelukket
eller kræve tilladelse efter anden lovgivning.
…
fæstningsanlægget vil med den foreslåede ophævelse af den nuværende § 8 igen være
omfattet af naturbeskyttelseslovens § 12, som blandt andet fastlægger, at der ikke må
foretages udstykning, matrikulering eller arealoverførsel, der fastlægger skel gennem et
fortidsminde. …
i § 8, stk. 3, foreslås det, at der på den del af christianiaområdet, der ikke omfatter
fæstningsanlægget, kan tages sociale og kulturelle hensyn ved afhændelsen. dette om-
fatter dels et hensyn til videreførelsen af sociale og kulturelle institutioner, fx bofælles-
skabet stjerneskibet, loppen og den grå hal. men der kan også tages sociale og kultu-
relle hensyn i relation til de øvrige beboere og virksomheder og til området under ét.
for eksempel ved at en del af salgssummen ved etablering af andelsboligforeninger kan
stå som et rente- og afdragsfrit lån, der forfalder ved ejerskifte. eller i forbindelse med
salg af ejendomme til en eller flere selvejende institutioner. overdragelse af ejendomme
til virksomheder vil ske på vilkår som ikke giver anledning til konflikt med eu's stats-
støtteregler.
der vil skulle udarbejdes en genopretningsplan for kasernebygningerne. det må for-
ventes at indgå som en forpligtelse i forbindelse med overdragelse, at der sker lovliggø-
relse i forhold til brand- og sundhedsforhold, at bygningernes bevaringsværdier sikres,
og at der gennemføres en opretning af bygningerne over en nærmere fastsat periode.
                                                - 28 -
      …
      som det fremgår af bemærkningerne til den gældende christianialov, har det aldrig væ-
      ret hensigten, at beboerne på christianiaområdet skulle betragtes som lejere og være
      omfattet af lejelovens rettigheder og forpligtelser. dette indebærer tillige, at bestemmel-
      serne om tilbudspligt i lejelovens §§ 100-105 ikke finder anvendelse ved overdragelsen
      af ejendomme efter § 8.
      …
      til nr. 11.
      forslaget til en ny § 10 a indebærer, at søgsmål til prøvelse af afgørelser om forhold,
      der er omfattet af christianialoven, skal være anlagt inden 6 måneder efter, at afgørelsen
      er meddelt. som eksempler på sådanne afgørelser kan nævnes et afslag på en brugsret-
      tighed, der inden den 1. januar 2005 er anmeldt efter § 2 a, et afslag på en ansøgning om
      en midlertidig tilladelse efter § 3 til at bruge en bygning efter den 1. januar 2006 eller en
      beslutning efter § 3 om at bringe en brugsrettighed til ophør. under en eventuel efter-
      følgende fogedsag i forbindelse med effektuering af ophøret af brugen af de pågældende
      bygninger eller arealer vil lovligheden herefter ikke kunne anfægtes, hvis fristen er ud-
      løbet, uden at der er anlagt sag.
      det indgår i forslaget til § 10 a, at forsvarsministeren efter forudgående ansøgning kan
      bevilge en suspension af søgsmålsfristen, såfremt ministeren vurderer, at der er særlig
      anledning hertil. det kan f.eks. være i situationer, hvor adressaten for en afgørelse, som
      kan indbringes for domstolene, har indgivet ansøgning om fri proces, men der endnu
      ikke er truffet en afgørelse herom. en ansøgning om suspension af søgsmålsfristen skal
      være indgivet inden søgsmålsfristens udløb.
      …
      til § 2
      det foreslås, at loven træder i kraft den 15. juni 2004. dette vil gøre det muligt at be-
      kendtgøre den kollektive ordnings ophør inden rammeaftalens udløb pr. 1. juli 2004.
      idet ophør forudsættes at finde sted pr. 1. januar 2006, får beboerne herved et varsel på
      1½ år.”
højesterets begrundelse og resultat
sagen drejer sig om, hvorvidt fællesskabet fristaden christiania og de enkelte beboere og
virksomheder har en ret til at bruge arealer og bygninger på christianiaområdet, som myndig-
hederne ikke på grundlag af christianialoven kan bringe til ophør, sådan som det er sket.
ved lov nr. 431 af 9. juni 2004 gennemførtes en række ændringer af lov nr. 399 af 7. juni
1989 om anvendelse af christianiaområdet (christianialoven). baggrunden for ændringsloven
var et ønske om en ny politik, der kan sikre opretningen og bevaringen af voldområde, fæst-
ningsanlæg og kasernebygninger og skabe grundlaget for en udvikling af området til gavn for
alle borgere i københavn. samtidig var det hensigten at få området og aktiviteterne omfattet
                                               - 29 -
af landets almindelige love og regler. loven bygger på, at staten har ejendomsretten til
bygninger og arealer på området, og at fællesskabet fristaden christiania har fået en kollektiv
brugsret ved en rammeaftale med forsvarsministeriet. rammeaftalen er flere gange forlænget,
senest med udløb den 1. juli 2004. med henblik på at realisere ønsket om en ny politik for
området bemyndiges forsvarsministeren i loven til at bringe fællesskabets kollektive (fælles)
brugsret til ophør. efter en tidsplan i lovforslagets bemærkninger kan dette ske med virkning
fra den 1. januar 2006, hvorefter den fortsatte brug af bygninger og arealer i en overgangsperi-
ode skal ske i henhold til midlertidige tilladelser meddelt de enkelte beboere og virksomheder.
disse midlertidige, individuelle tilladelser ophører i takt med overgangen til andre ejerformer,
f.eks. almene boligorganisationer, eller i forbindelse med bygningernes ombygning eller ned-
rivning. eventuel fortsat beboelse vil herefter være undergivet sædvanlige regler om f.eks.
lejebetaling. ændringsloven indeholder særlige regler om erstatningsbolig, godtgørelse af
flytteudgifter, godtgørelse til virksomheder mv.
i medfør af christianialovens § 3, stk. 1, meddelte slots- og ejendomsstyrelsen ved bekendt-
gørelse i statstidende den 30. juni 2004, at den kollektive brugsret til arealerne og bygnin-
gerne på christianiaområdet ophørte pr. 1. januar 2006. styrelsen meddelte samtidig, at bebo-
erne i perioden frem til den 1. januar 2006 kunne bruge arealerne og bygningerne på nærmere
angivne vilkår. over for de beboere og virksomheder, der i medfør af lovens § 2 a, stk. 1, i
tiden frem til den 1. januar 2005 anmeldte brugsrettigheder til arealer og bygninger på chri-
stianiaområdet, opsagde styrelsen i medfør af § 3, stk. 1, ved individuelle afgørelser i efteråret
2005 de pågældendes brugsrettigheder pr. 1. januar 2006. samtidig meddelte styrelsen i med-
før af § 3, stk. 2, de pågældende tilladelse til fortsat brug af arealer og bygninger på christia-
niaområdet efter den 1. januar 2006 i en periode på 1½ år, dog for enkeltes vedkommende i
kortere tid med en nærmere begrundelse.
tvisten for højesteret angår, om slots- og ejendomsstyrelsens afgørelser over for fællesska-
bet og de enkelte beboere og virksomheder om at bringe deres brugsret til ophør som sket har
hjemmel i loven, og – hvis det er tilfældet – om lovens ordning er i strid med grundloven eller
artikel 1 i 1. tillægsprotokol til den europæiske menneskerettighedskonvention.
ved højesterets dom af 2. februar 1978 (ugeskrift for retsvæsen 1978 side 315) blev det
fastslået, at fællesskabet ikke på daværende tidspunkt havde erhvervet rettigheder, herunder
                                                - 30 -
brugsrettigheder, over christianiaområdet, der kunne føre til, at forsvarsministeriet var afskå-
ret fra at forlange området rømmet af beboerne. det følger af dommen, at heller ikke enkelt-
personer havde erhvervet sådanne rettigheder.
ved den såkaldte plakat af 1. juni 1979 fik christiania en midlertidig brugsret, der af for-
svarsministeriet kunne siges op med 6 måneders varsel. højesteret tiltræder, at fællesskabet
og de enkelte beboere og virksomheder hverken ved plakaten eller i kraft af de tilkendegivel-
ser mv., der fremkom fra politisk side op gennem 1980’erne, herunder miljøministerens rede-
gørelse af 9. marts 1982, forsvarsministerens udtalelser i november 1982 og folketingsbeslut-
ning b 42 af 6. maj 1986, erhvervede en varig brugsret til arealer og bygninger på christi-
aniaområdet. der var i perioden frem til vedtagelsen af christianialoven i 1989 alene tale om
en midlertidig ret for beboerne og virksomhederne til at opholde sig på området og anvende
bygningerne. det var da også lovgivers opfattelse ved vedtagelsen af christianialoven i 1989,
at hverken fællesskabet eller de enkelte beboere og virksomheder havde erhvervet rettighe-
der, der hindrede forsvarsministeriet i at udøve en ejers råden over området.
ved christianialoven fra 1989 blev forsvarsministeren bemyndiget til bl.a. at tillade anven-
delse af bygninger og arealer til bolig- og erhvervsformål, til at lade bygninger opføre, om-
bygge eller nedrive, til at stille vilkår for en tilladelse og til at tilbagekalde tilladelser, jf. den
dagældende § 3. loven fra 1989 sigtede mod en ordning, hvorefter der skulle meddeles indi-
viduelle brugstilladelser til de enkelte beboere og virksomheder.
loven blev imidlertid udmøntet på den måde, at der mellem forsvarsministeriet og fælles-
skabet blev indgået en rammeaftale om brugen af arealer og bygninger på christianiaområdet.
fællesskabet overlod brugen til de enkelte beboere og virksomheder. der bestod således ikke
et aftaleforhold direkte mellem ministeriet og de enkelte beboere og virksomheder.
i de første år fra 1992 var rammeaftalerne gældende for et år ad gangen, senere blev ramme-
aftalen indgået for en flerårig periode. den sidste rammeaftale blev indgået i juni 1999, og
højesteret finder, at denne aftale i overensstemmelse med den udtrykkelige ordlyd udløb den
1. juli 2004.
særligt om fællesskabets kollektive brugsret
                                               - 31 -
fællesskabet har gjort gældende, at det har opnået en tidsubegrænset brugsret til arealer og
bygninger på christianiaområdet, og at den skete opsigelse med et varsel på 1½ år indebærer
ekspropriation af denne brugsret. en sådan ekspropriation giver christianialoven ikke hjem-
mel til.
højesteret finder, at den brugsret, som staten har givet fællesskabet ved rammeaftalerne, efter
ordlyden af, forhistorien til og tilblivelsen af aftalerne ikke kan anses for at være tidsubegræn-
set. som det er lagt til grund i forarbejderne til ændringen af christianialoven i 2004, må den
seneste rammeaftale fra 1999 forstås således, at brugsretten ophørte den 1. juli 2004, samtidig
med at rammeaftalen udløb.
den langvarige brug og fællesskabets råden over arealer og bygninger i mange år kan heller
ikke føre til, at fællesskabet har opnået en retligt beskyttet forventning om at få forlænget
aftalen og dermed om at kunne bevare brugsretten varigt eller således, at brugsretten kun kan
bringes til ophør med et mangeårigt varsel. christianitternes oprindelige besiddelse af områ-
det byggede på en ulovlig besættelse, og i forbindelse med den tilladelse, som staten efterføl-
gende har givet dem til at bo på området, har staten gennem hele perioden fastholdt, at brugs-
retten kun var gældende indtil videre.
statens opsigelse af fællesskabets kollektive brugsret skete i medfør af christianialovens § 3,
stk. 1, og varslet på 1½ år var i overensstemmelse med den udtrykkelige tilkendegivelse
herom i lovforslagets bemærkninger. som nævnt var formålet bl.a. at sikre genopretning af
voldene og fæstningsanlægget samt udvikle området til gavn for alle borgere i københavn.
det forhold, at rammeaftalen ikke blev fornyet efter udløbet den 1. juli 2004, og at den kol-
lektive brugsret blev opsagt med et varsel på 1½ år til den 1. januar 2006, indebærer på den
anførte baggrund ikke noget ekspropriativt indgreb i fællesskabets brugsret eller i andre ret-
tigheder, der tilkommer fællesskabet. det bemærkes herved, at opsigelsen af brugsretten ikke
er til hinder for, at fællesskabet kan fortsætte sine sociale og kulturelle aktiviteter på området.
opsigelsen gør alene indgreb i fællesskabets adgang til at administrere brugsretten.
                                               - 32 -
højesteret finder herefter, at den skete opsigelse af fællesskabets brugsret har hjemmel i
christianialoven. den indebærer ikke ekspropriation, jf. grundlovens § 73, og den er ikke i
strid med artikel 1 i 1. tillægsprotokol til den europæiske menneskerettighedskonvention.
særligt om de individuelle brugsrettigheder
christianialoven bygger på den forudsætning, at de enkelte beboere og virksomheder på chri-
stianiaområdet afleder deres brugsret af fællesskabets kollektive brugsret i henhold til ram-
meaftalerne med staten, men at der efter omstændighederne kan bestå individuelle brugsret-
tigheder på andet grundlag uafhængigt af den kollektive brugsret.
der er ikke grundlag for at fastslå, at nogen af de enkelte beboere og virksomheder ved aftale
med eller tilladelse fra staten har opnået en brugsret, der er uafhængig af den kollektive brugs-
ret. de enkelte beboere og virksomheder har derimod frem til ophøret af den kollektive brugs-
ret pr. 1. januar 2006 afledt deres individuelle brugsret af den brugsret, som staten ved aftale
har givet til fællesskabet. de individuelle brugsrettigheder har således hvilet på fællesskabets
rammeaftaler med staten, og de enkelte beboere og virksomheder er derfor afskåret fra selv-
stændigt at vinde hævd i forhold til staten – det være sig ejendomshævd eller brugshævd.
fællesskabet betalte ikke leje for den brugsret til bygningerne, som fulgte af rammeaftalerne,
men betalte alene for el, vand og tilsvarende ydelser. de enkelte beboeres og virksomheders
brugsret frem til ophøret af den kollektive brugsret var som nævnt afledt af denne, og der var
ikke mellem staten på den ene side og de enkelte beboere og virksomheder på den anden side
indgået aftaler om brug af statens bygninger mod betaling af vederlag. på den baggrund er der
ikke med brugsretten etableret et lejeforhold, der er omfattet af lejelovgivningen, herunder
lejelovens regler om tilbudspligt.
staten ejer arealer og bygninger på christianiaområdet, og formålet med christianialoven er
bl.a. at sikre genopretning af voldene og fæstningsanlægget, sikre adgang for alle borgere til
voldanlægget samt sikre, at områderne og aktiviteterne på området bliver omfattet af landets
almindelige love og regler.
                                               - 33 -
i henhold til christianialovens § 3, stk. 1, skal opsigelsen af brugsretten ske med et passende
varsel. beboerne og virksomhederne blev ved lovændringen i 2004 bekendt med, at den kol-
lektive brugsret ville bortfalde pr. 1. januar 2006, men med udsigt til individuelle, midlerti-
dige tilladelser. en sådan fornyelse af brugsretten skete i første omgang for de flestes ved-
kommende for en periode på 1½ år frem til den 1. juli 2007. brugsretten er siden forlænget
flere gange. hertil kommer, at der i christianialovens § 5 er fastsat regler om, at der ved fra-
flytning skal tilbydes beboerne en erstatningsbolig med mulighed for betaling af flytteudgif-
ter. tilsvarende er der fastsat regler om godtgørelse til virksomheder, der må flytte.
højesteret finder, at beboerne og virksomhederne har fået et passende varsel, og at de således
ikke har krav på et længere varsel end det, de har fået.
på den anførte baggrund finder højesteret, at den skete opsigelse af de enkelte beboeres og
virksomheders brugsret har hjemmel i loven, og at den ikke indebærer ekspropriation, jf.
grundlovens § 73, eller er i strid med artikel 1 i 1. tillægsprotokol til den europæiske menne-
skerettighedskonvention. den foretagne regulering er endvidere ikke i strid med grundlovens
§ 3.
konklusion
som følge af det anførte tiltræder højesteret, at den danske stat ved slots- og ejendomssty-
relsen er frifundet. højesteret stadfæster derfor dommen.
under hensyn til sagernes baggrund og karakter skal ingen af parterne betale sagsomkostnin-
ger for højesteret til nogen anden part.
                                      thi kendes for ret:
landsrettens dom stadfæstes.
ingen part skal betale sagsomkostninger for højesteret til nogen anden part.
 navneliste a
2  anita andersen                  88  gregers william truelsen           176 uvdlorianguaq g e j geisler
3  anita wenkens                   89  henning stein møller               177 walter arnkov
4  ann hyltoft malmos              92  jesper m. nerenst-christensen      178 william kümler madsen
5  anne føns                       95  kim leen olsson                    179 william worsøe
6  ann-marie k. yrsa eghave        99  peter lucassen                     180 albert h. nielsen
8  bent pedersen                   105 alfred christensen                 181 dorte lyngholm dornonville de la cour
9  bo nielsen                      107 allan thyregod                     182 eva v. larsen
10 bolette thygesen                108 anne-dorte monnerup                183 jennifer woods
12 charlotte steen petersen        109 anna-ida thomsen                   184 john colum jeffers
13 emil s. gauguin-reddersen       110 arkaluk gedionsen                  186 mette karina dam nielsen
14 eva rosendal petersen           112 brian brandhøj                     187 niels ole eli vilhelm kûitse
15 frank marbak                    113 dan prag                           189 poul erik mollerup bøttern
16 frank e. soelmark - multihuset  114 elizabeth frances sonne tarrak     191 tine bjørn jacobsen
18 gert leif nielsen               115 emile s. v. lorenzen               192 tom vemmer
19 helena gudrun waldmann          117 evy anna nielsen                   194 anders hansen
21 helge rudolf olsen              118 finn jensen                        196 beathe wiik
22 henning hove pedersen           119 finn karl nielsen                  197 benny axelsen
23 henning lind kristensen         121 hanne hjorth                       198 claus pilegaard nielsen
24 henriette thiel-nielsen         122 hans lars a. r. heilmann           199 claus schønleyder van deurs
25 henrik larsen                   123 helga højgaard jørgensen           200 daniel nicolai
26 inger margrethe hansen          124 henrik larsen                      201 erik winther
27 jan snare jespersen             125 henrik villadsen                   202 frank m. b. mikkelsen
30 jens karsten hansen             126 iben h. olsen                      203 freddy v. sørensen
31 jerry lennart asp               127 isabelle hammerich                 204 hans lennart andersson
33 jesper boye olsen               128 ivan gudmund pallesgaard           205 ian roy parkin
34 jesper staarup christensen      129 jan hansen                         206 jan simonsen
35 johan peter plett               130 jannik norrbohm nielsen            208 jonna cecilie nielsen
36 johannes simon brandt           131 jannik viggo svejdal               210 kim rene jensen
37 john kragenskjold               132 jerome lee carey                   211 kirsten larsen mhoja
38 johnny petersen                 133 jette kongsfelt harnum             212 lars hauch fenger
39 johnny slabiak                  134 jiesper alexandar tristan pedersen 213 lars michael myhre - nielsen
40 joram suszkiewicz               135 jonathan andreas göransson         214 lise pilegaard nielsen
43 kim angelo vangebo              136 jørgen kock                        215 martin axel thor nielsen
44 knud gerner rahbek              137 karen foged christensen            216 rené eksteen kristensen
45 kristian georg thorup           138 karsten borch gylding              217 sarah k. o. christiansen
46 lisbeth kongstein               139 ken dan jakobsen                   218 rune thor nielsen
47 lise øllgaard                   140 kenn hansen                        219 aiyo d. b. jensen
48 lone petersen                   141 kim inoue                          220 allan rene sylvan
49 maffia julio cesar              142 kirsten appleby                    221 anders jørgensen
50 maria martha guedes da cunha    143 knud erik kristensen               222 angelika tsareva bennike
51 marios kristen orozco           144 knud-erik olsen                    223 anni edith onsberg christiansen
52 martha susana balhaceda         145 kurt grubbe                        224 axel kraft
53 michael andersen                147 lars ewé                           225 bo staffan kihlstedt
54 michael ernst hoeing            148 lene e. nielsen                    227 daniil jeritslev
55 michael kim erntgaard           149 lily inoue                         228 edna m. ciesielsky
57 morten lerhard                  151 linna mette bram                   229 eva nanna suszkiewicz
58 morten louis-jensen             152 louise gehl                        230 finn mollerup breddam
59 morten vinten                   153 louise sofie skifte lyberth        231 finn ærøborg knudsen
60 nette kristensen - keramikhuset 154 marc timothy o'dwyer               232 frederikke sydow
61 niels tidsvilde hansen          155 marianne duquesnay                 233 freja myrna f. christensen
62 nuka gudrun forchhammer         156 morten bacher                      234 frida møller
63 ole sanstrup kristensen         157 nadia stein                        235 helle andersen
65 per hansen                      158 naja kathrine jensen               236 henrik schütze
66 peter thiel-nielsen             159 najat moujtahid                    237 jes madsen
67 peter holst vestergaard         160 niels worsøe                       238 joel william rains
68 poul bo andersen                161 olov leon stjernholm               239 jon maximilian mortensen
69 rosemarie theresia witt         162 palle svingholm                    240 jørgen k. madsen
70 sofus tobias føns - lotushaven  163 pavia peter josefsen               241 jørgen stigsen
71 steen dan jacobsen              164 per stubbe teglbjærg               242 kai hansen
72 stefan joakim göransson         165 qunaaq atte adam clasen            243 kaj christensen
73 sven erik krogh                 166 seangjan janjaroen nielsen         245 kenny kousgaard
75 søren larsen                    167 reinholdt bjarne j. knudsen        246 kim wendell
77 tereza daniela petrila          168 saoirse markussen furlong          247 kirsten h. pedersen
78 thomas jørgensen                169 sofiangvar oline berthelsen        248 kirsten olsen
79 thomas plett forchhammer        170 synnøve stevns                     249 kirsten schwarz
80 torben normann lundberg         171 thomas eriksen                     250 lene clifford hemmingshøj
81 vivi tengberg                   172 tina kjær                          251 lene verner hansen
82 willy gregor                    173 tobias mcgrail                     252 linda kiel
84 bent ole schmidt                174 tove jacobsen                      253 mette saaby rosin
86 eagle makoto heaven             175 ulla månsson
87 erik kent feltsing
 254 olga francois christensen       341 aage henning august hansen     421 ida natascha trolle
255 per helge åge christensen       342 birgitte wester                422 ivan bartholomæussen
256 per henriksen                   343 boj brædstrup-holm - nordlys   423 jackie ole eitzen
258 rolf erik bjørnald              345 consulata blanco               424 jan fritz burzynski
259 sam v. j. andersen              346 cree fedorek retsloff          425 janet lee owens
260 allan jespersen                 348 dortea christina albertsen     427 john c. ravn
261 anett dupont                    349 elsa berg brix                 428 john t. kassow
262 angelo albert carlsen           350 eva brøndsted                  429 john wümpelmann veje
263 anna inger böving               351 hans jørgen grundtvig          430 johnny w.w.nielsen
264 anne juel jensen                352 helene claire jensen           431 jonas nielsen
265 bierte marie camille hee        353 helene houmøller schou         432 josefine schlossmann
267 bjarne houg petersen            354 henrik bjørn rasmussen         433 kim vennelstrøm
268 bjarne løvetand holmberg        355 ina ronja christensen          435 lea sulaima hind
269 bjarne rihave                   356 inger toft                     436 leif hamlet botwel
270 bob soldthved larsen            358 jan kjeld olsen                437 line bjarnhof
271 britta lillesøe                 359 jan leweson                    438 lis brandstrup
272 camilla j. strøm                360 janie guldhammer pedersen      439 liselotte nielsen
273 carl michael bayer              362 karen korgaard                 441 margita h. petersen
274 dan martin holmberg             363 karina tengberg                442 marta rubin
275 david krogh                     364 karina vanessa selandia        443 mette m. barsø
276 detlef joachim royal            365 karsten mathias schubmann      445 michael clausen
277 dorthe kirk strøbech            366 kim karim l jørgensen          446 mikkel damgaard nielsen
278 ella k. forchhammer             367 kurt f. hilscher               447 nanna a. winther
279 erik rene pedersen              368 lars erik stigvad              448 ole lykke andersen
280 eugene graham                   369 lene krogh                     449 oliver thomas mader sandorff
281 eva forchhammer                 370 lene n. lundberg               451 peter s. l. fallesen
283 hamitza hor                     371 lis merrild pedersen           452 pia rikke brandstrup
284 hannah elisabeth møller carlsen 372 lisbeth olesen                 453 raimo august valta
286 hans henrik pedersen            373 luis adam alexander seitzmayer 454 rikke kruse oldin
290 jane weltz                      375 matilde laura palsby           455 roben putnam mauritson
291 jan magius blume                376 morten hee                     456 salka kudsk
292 jan arne thomsen                378 ole fischer                    458 stine claesson
293 jasim laut                      379 ole pedersen                   459 søren blicher
294 jens skov engedal               381 ralf køpke                     460 tina maria jørgensen
295 jeppe niels strøbech            382 solvej welding johansen        461 torben faarup
297 jesper l. haun                  383 sonja jacobi                   462 ulla hulda mader
298 john preben støckel             384 stace edward arthur bancroft   463 alexander severin gregor
299 jørgen bjødstrup jensen         385 thomas peter brandt            464 anders thorsen
300 kasper rosenfeldt jakobsen      386 torben victor nielsen          465 ane-katrine von bülow
301 klaus danzer                    387 volker orlowski                466 ann sophie von bûlow
302 klaus haase.                    388 aamu barike valta              468 eigil hurtigkarl
303 lena daugberg jensen            389 alfa botvel                    469 finn otto rasmussen
304 lene jørgensen                  390 allan lausten                  470 finn t. jørgensen
305 line weltz jensen               391 allan meier                    471 gunner b. svendsen
306 liv jørgensen                   392 andrew james miller            472 henrik sørensen
307 lucas forchhammer               393 anne mette prag hansen         473 inge strøbech
308 mads frederik sjølund           394 anne sofie bech nielsen        474 kathrine dahl hurtigkarl
309 michael christensen             395 auli linnea valta              475 kurt thomsen
310 mikkel sten larsen              396 balder villy wellejus          476 lars svendsen
311 monica ann lee                  397 barike valta                   477 maya johanne viksjø
312 morten lyngbye                  398 bastian theis holberg          478 morten olmütz nielsen
313 morten slebsager                399 benigne ingrid ananiassen      479 per bruun
314 nikolai laursen                 400 bent ture danielsen            480 peter erik hansen
315 nils vest                       401 birgitte yvonne christensen    481 richard sørensen
316 nis peter jensen                402 bjarne gade maagensen          483 sebbe bruun
317 nuggi m. vemmer                 403 camilla jung                   484 sten c. madsen
318 peter emmerik warburg           404 catrine hagbang                485 søren poulsen
319 peter hofman sporring           405 christine efadzi dzra          486 søren skensved
320 peter skatting                  406 daniel juul                    487 tanja bogø
321 rene jalford                    407 desiree c. wolfsberg-jensen    488 thomas bøgvad
322 richard lee stevens             408 dorte sørup                    489 tommy bo petersen
323 rikke højensbo                  409 elisabeth f. lange             490 trine steenstrup
324 rose marie bayer                410 ellika lindén                  491 uffe v. johansen
325 rufus tollesen                  411 emil frederiksen               492 amanda jasmin holm
326 rune a. forchhammer             412 erik andersen                  493 anne-marie hald møller
327 shanna jensen                   413 erik dauer thornfeldt madsen   494 annette korreborg biatel
328 siv jarto                       414 felicya suszkiewicz            496 billy støvring korte
329 standley briand nielsen         415 georges glebe-møller           497 barbara bushell
331 stinus højensbo                 416 githa foyn iversen             498 bo bøge eriksen
332 søren la cour                   417 granson henry yurdin           499 bo skytte-rasmussen
333 søren welding johansen          418 hanne gurli nordstrøm neeson   500 bo thane
334 tanja s. fox                    419 henrik skov jensen             501 borgar thor heimisson
335 teresa z. gonzalez calderon     420 ib dan petersen                502 brian sørensen
336 thomas h. schwarz                                                  503 buster emil schmidt
337 torbjørn wrang thomsen                                             504 carsten agnar holmstrøm
338 trine marianne sørensen                                            505 carsten diemer
340 ulrich grønkjær                                                    506 charlie heldt
 - 36 -
       507 christian a. h. dall
       508 claus svejdal
       509 dorthe majbritt jensen
       510 ernst jakobsen
 511 flemming bagge - barakken                591 finn vagn mikkelsen               672 christianias meditationsrum
512 ginie normann kastrup                    592 franz alexander borde             673 christianias nye teater- og
513 giovanni parlato                         593 gert glad andersen                musikforening
514 hans jakob malte brøndum                 595 hanne benine gilbert jespersen    674 christianias sundhedshus
515 helle petersen                           596 hanne munkebo rollins             675 christianias veteranbilklub
516 jacob dam jensen                         597 helle lorenzen                    676 den grønne genbrugshal
517 jakob bruun                              598 jesper elsgaard                   677 den grå hal (direktionen)
518 jeanette andersen                        599 jess harpsøe                      678 den vegetariske spiseklub
519 jeanne f. huusfeldt                      600 john michael andersen             morgenstedet
520 jens peter andersen                      601 juan aguade bofill                680 diva
521 jesper frederiksen                       602 jørgen lykke rasmussen            681 energiværkstedet
523 jill elma christensen                    603 kamille rosenkilde nielsen        682 enord
524 jimmy louis stavnshøj                    604 karen kirstine hurtigkarl         683 foreningen angakkoq
525 joachim günther                          605 kenneth john stapley              684 foreningen café få det godt
526 john reinert sørensen                    606 kim birkkjær lund                 685 foreningen christiania cykler
527 john vestermark rasmussen                607 klavs dideriksen                  687 foreningen fælleskøkkenet
528 johnny hjort jensen                      608 leonard olschansky                688 foreningen herfra og videre
530 juan segundo marin                       609 linea morén                       691 foreningen mælkevejens
531 jørgen ditlev nissen                     610 liselotte bach                    nabovarme
532 jørgen petersen                          611 liselotte olesen                  692 galleri leonard
533 karen e. christensen                     612 michael larsen                    695 helge olsen vkv
534 kay m. chapman                           613 mikkel clemens pedersen           696 håndværkstedet
535 kim hofman bekker                        614 morten johannesson                697 ib's værksted
536 lars peter larsen                        615 niels erik berner holm            698 juleløses jul (v/ulrik grønkjær)
537 lars grundt                              616 niels j. lambek                   699 keramikværkstedet christiania
538 linda oxholm iversen                     618 niels renè hulgård madsen         700 krokiværksted
539 luna a. kristiansen                      620 peter jensen                      701 kunstart
540 lykke ribæk marquart                     621 peter kongsbach                   702 kunstforeningen galloperiet
541 madeleine rachel royal                   622 pia bjørg liljenbøl               703 ”magasinet” christianias
542 mai frederiksen                          623 rasmus fred robin hurtigkarl      kulturforening part
543 malene wiberg schmidt                    624 rosa maria kokkonen               706 musikforeningen loppen
544 marie f. greve                           625 sandra marquardt andersen         708 mærk christiania
545 mette marie n. h. stavnshøj              626 søren møller floutrup             709 nemo-land
546 michael jim barker biatel                627 tao hasse lauritzen               710 nyt forum
547 michael thomsen                          628 aase irene rask                   711 operaen
548 michala sofie larsen                     629 billy støvring korte              713 q-smedien
549 nabil driss bouzalmat                    630 birger niels jensen               716 snedkeriet optimisten
550 natacha gitte v. belbin                  631 carsten sæle petersen             717 stadens rideskur
551 niels-erik hassert                       634 christian jørgen skovmose         719 tata sko
552 nora larsen                              635 claus steen weiergang             721 verein axt & kelle f.v.
553 rene t. andersen                         636 dennis r. jensen                  722 værksted (v/hanne hjort)
554 sara kastrup thane                       637 jan michael linde                 723 yak butik
555 sigrid bjerregaard                       638 jonas rasmus hedebrandt
556 steffen l. jørgensen                     639 kasper jensen
557 sune rune sørensen                       643 badehuset
558 sven omann                               644 bageriet, sunshine bakery
559 søren raa jeppesen                       645 biksen
560 søren wad otland                         646 bod,carl madsens plads
561 thomas kofoed larsen                     (a.m.sosa)
562 thomas dauglykke jakobsen-kingo          647 bod, carl madsens plads (franco
563 teresa petersen                          calledda)
564 tina staalbo andersen                    648 bod, carl madsens plads (morten
565 werner sami huusfeldt                    strandhøj)
566 christian bernhartsen (tiffus)           649 bod, carl madsens plads nr.11
567 christian konstantin collaro christensen 650 bod, carl madsens plads skur nr.6
568 claes b. tølløse                         (claus meinertz)
569 dan dommer                               651 bod, carl madsens plads
570 debora inger lynge                       (ebrahim nafarman)
571 eva maria hvolgaard                      652 byens lys
572 ida e. bærulfsen                         654 bøssehuset
573 jesper ole jensen                        655 både og –
575 kenneth kenan vigeholm                   657 ca researcher in recidence
576 richard f. h. plougmann                  658 cafe & kultur forening
578 tony kluck                               månefiskeren
579 alireza tavakoli                         659 cafe oasen
580 anja westh-liljenbøl                     660 caso i/s (v/thorbjørn thomsen)
581 anna maja jensen                         661 c-com
582 benjamin a. harpsøe                      666 christiania radio
583 charlotte gilbert jespersen              667 christiania.org
584 charlotte mobeck                         668 christianias smedie
586 christina dedenroth duedam               670 christianias indkøbscentral
587 clara w. jensen                          671 christianias kulturforening
589 eva b. carina selberg
590 finn thorstein larsen
 - 38 - navneliste b
17.  frode thøger madsen veddinge,
29.  jens henriksen,
111. benjamin dexter gordon – stjerneskibet
207. jes christian fisker
209. josefine maria fisker larsen
361. jonas kevin mühlhahn
374. margit lund
380. pierre r. olesen
617. nielson de jesus f. da costa
642. ararat
686. foreningen fristaden christianias selvforvaltning
714. rockmaskinen
 navneliste c
1.   allan brunhøj jensen
11.  camilla ankjær sørensen
32.  jerry tofte petersen
41.  karen may kornum
64.  per andersen
106. allan schjødts meier
116. ewald kristiansen
120. gertrud skifte
185. kasper kold nielsen
188. partick nicholas lund
190. sabina marie louise odder
195. ane bøgild bager nielsen
257. pernille engelhard larsen
285. hans christian haase
287. ingvill opheim
289. james anderson mason
296. jeppe lajer
330. stine tange hougaard
339. ulf jarlæ vemmer
344. camilla christine b. roslind
347. dan rose nielsen
357. jan flemming
377. nico holme bulgin
426. jesper d. mortensen
440. liv l. hurtigkarl
444. mathias hjort
467. brian b. andersen
482. ricki thomasen
495. asher lennon ware
522. jess erik folkmar
529. jon norma skovgaard thorkildsen
574. lillia b. chikka
585. christian lui polte
588. dan berner ivanhoe holm
632. chriss aagaard nielsen
633. christian gozzi
640. sophus peter larsen
641. timothy david harwood
656. ca genbrugsstation
662. ceol concerts
663. christiania byggekontor
664. christiania natkirke
665. christiania posthus
669. christianias beboer vaskeri
689. foreningen kunst og kultur og oplysning
690. foreningen marzbar
693. half machine
694. helena design
704. maskinhallen
705. multihusets fællesrum
707. mælkebøttens fællesrum
712. operaens jamklub
715. rosinhuset
718. syddysse værksted
720. thaigrillen
