                                         dom
afsagt den 11. juni 2014
f-7-12
                                 djøf
                                 som mandatar for
                                 lars hegaard
                                 (advokat jacob goldschmidt)
                                 mod
                                 finanssektorens arbejdsgiverforening
                                 som mandatar for
                                 alm. brand bank a/s
                                 (advokat merete preisler)
indledning
denne sag vedrører spørgsmålet om, hvorvidt lars hegaard er berettiget til såvel
partnerbonus som generel bonus for 2009 og 2010.
påstande
djøf som mandatar for lars hegaard har nedlagt følgende endelige påstande:
vedr. 2009:
                                             - 2 -
   1.    alm. brand bank a/s skal anerkende, at merindtjening opgjort i medfør af § 4 i
       parternes aftale om partnermodellen for 2009 skal udgøre 41.774.950 kr. eller
       subsidiært et af retten fastsat mindre beløb.
   2.    alm. brand bank a/s skal til lars hegaard betale 2,1 % af det beløb, som retten
       fastsætter i medfør af påstand 1, foreløbigt opgjort til 877.274 kr. med tillæg af
       procesrente fra 28. februar 2010.
   3.    alm. brand bank a/s skal anerkende, at det samlede resultat før skat og bonus til
       beregning af generel bonus for 2009 udgør mere end 70 mio. kr., og at der derfor i
       medfør af den generelle bonusordning for alm. brand bank markets skal udbetales
       yderligere 1 1/2 månedsløn til lars hegaard med 120.750 kr. med tillæg af
       procesrente fra 28. februar 2010.
vedr. 2010:
   4.    alm. brand bank a/s skal anerkende, at merindtjening opgjort i medfør af § 4 i
       parternes aftale om partnermodellen for 2010 skal udgøre 40,8 mio. kr. eller
       subsidiært et af retten fastsat mindre beløb.
   5.    alm. brand bank a/s skal til lars hegaard forholdsmæssigt for den periode, han
       har været ansat i 2010 svarende til 7/12 betale 2,4 % af det beløb, som retten fastsætter
       i medfør af påstand 4, foreløbigt opgjort til 571.200 kr. med tillæg af procesrente fra
       31. marts 2011.
   6. alm. brand bank a/s skal anerkende, at lars hegaard er berettiget til generel bonus
       svarende til 7/12 af 3 måneders løn, eller i alt 140.437,50 kr., eller subsidiært et af
       retten fastsat mindre beløb, med tillæg af procesrente fra 28. februar 2011.
begge år:
   7     alm. brand bank a/s skal anerkende, at beløb betalt til lars hegaard i medfør af
       påstandene 2, 3, 5 og 6 indgår i beregningsgrundlaget for feriegodtgørelse.
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for alm. brand bank a/s har
overfor påstand 1 – 6 nedlagt principal påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod
anerkendelse, henholdsvis betaling af et af retten fastsat mindre beløb.
                                              - 3 -
overfor påstand 7 tages bekræftende til genmæle.
oplysningerne i sagen
parterne
alm. brand bank a/s (herefter alm. brand) anvendte frem til købet af henton
børsmæglerselskab a/s (herefter henton) den 1. januar 2006 betegnelsen alm. brand børs
for sin børsafdeling. henton, der drev børsmæglervirksomhed i silkeborg, blev fusioneret
med alm. brand med det sidstnævnte selskab som fortsættende selskab, og henton blev
opløst 31. oktober 2006. efter fusionen ændredes navnet til alm. brand henton. navnet blev
den 1. januar 2008 ændret til alm. brand markets (herefter markets).
       lars hegaard blev ansat i henton den 1. september 2002 og blev i forbindelse med
fusionen ansat i alm. brand henton og siden i markets.
       af et organisationsdiagram for markets, dateret 14. oktober 2009, fremgår det, at
martin rasmussen var direktør. svend laursen var vicedirektør for operations. i
operations var kirsten bang-nørgaard afdelingschef for back office, mens lars hegaard var
afdelingsdirektør for middle office. thomas kortbech var afdelingsdirektør for valuta, lars
purlund var underdirektør for renter, lars bacher var afdelingsdirektør for aktier, og bo
overvad var afdelingsdirektør for analyser. svend laursen var tillige vicedirektør for
treasury.
partnermodellen
alm. brand introducerede ved et informationsmøde den 27. juni 2007 en partnermodel for 11
udvalgte nøglemedarbejdere i markets. partnermodellen var en overbygning på den
generelle bonusordning, som var gældende for alle medarbejdere i markets. af
informationsmaterialet fremgik det, at det var formålet at tiltrække og fastholde
nøglemedarbejdere ved at tilbyde en attraktiv resultatorienteret lønpakke med fokus på
langvarige ansættelsesforhold til gavn for både banken og for medarbejdere, idet der skulle
være et incitament til at blive i banken i mange år og til, at yngre medarbejdere skulle gøre
                                                  - 4 -
langsigtet karriere i banken. hver deltager i partnermodelen skulle hvert år modtage en
individuel andel af ”merindtjeningen”, der skulle udbetales sammen med marts lønnen det
efterfølgende år. overskudsandelen skulle øges år for år for at belønne loyalitet.
      om opgørelse af merindtjeningen fremgår det:
      ”…
      merindtjening = abh’s resultat før skat* – minimumsindtjening (tærskelværdi)
      * opgøres ifølge det interne regnskab i cfo, dog medregnes fordelte omkostninger som
      budgetterede omkostninger.
      eksempel:               resultat før skat
                                              65 mio. kr.
                              minimumsindtjening
                              45 mio. kr.
                              merindtjening
                              20 mio. kr.
      •   minimumsindtjeningen er i 2007 fastsat til 45 mio. kr.
      •   beløbet pristalsreguleres hvert år med en procentsats der svarer til
          omkostningsudviklingen i abh
      eksempel:               min. indtjening i 2007
                              45,0 mio. kr.
                              omkostningsstigning i abh b2007/2008
              8%
                              min. indtjening i 2008 (45*1,08)
                              48,6 mio. kr.
      •   der fastsættes et maksimum for den opgjorte merindtjening
      •   for 2007 er maksimum 40 mio. kr.
      •   det betyder at deltagerne i 2007 opnår øget udbetaling op til et resultat på 85 mio. kr.
      •   den maksimale merindtjening pristalsreguleres med en procentsats, der svarer til
          udviklingen i abh’s bruttoindtjening
      eksempel: maks. merindtjening i 2007
              40,0 mio. kr.
                              vækst i abh’s bruttoindtjening b2007/2008                   12%
                              maks. merindtjening i 2008 (40*1,12)
              44,8 mio. kr.”
om modregning ved lav indtjening fremgår:
       ”
      •    hvis indtjeningen et år er under ”tærskelværdien” beregnes en ”negativ overskudsandel”
      •    den negative overskudsandel modregnes i de følgende års positive overskudsandel inen
           den udbetales til deltagerne.”
                                                 - 5 -
ved brev af 28. juni 2007 meddelte bankdirektør peter reedtz, at lars hegaard pr. 1. juli 2007
var omfattet af partnermodellen, og at lars hegaard deltog med en overskudsandel på 1,5 %
i 2007. for 2008 ville andelen stige til 1,8 %, i 2009 til 2,1 % og tilsvarende stigning frem til 3
% i 2012.
      den 16. august 2007 modtog lars hegaard et bilag til sin ansættelsesaftale vedrørende
betingelserne for deltagelse i partnermodellen. det fremgår af aftalen, at formålet med
partnermodellen er at tiltrække og fastholde udvalgte medarbejdere i alm. brand henton
ved at tilbyde en attraktiv resultatorienteret lønpakke og derved skabe langvarige
ansættelsesforhold. overskudsandelene angives som i brevet af 28. juni 2007. af aftalen
fremgår blandt andet:
      ”…
      opgørelse af merindtjening § 4
      hvert år i januar opgøres det forrige års merindtjening for alm. brand henton, som danner
      grundlag for beregningen af medarbejderens udbetaling af overskudsandel.
      merindtjeningen er defineret som årets resultat før skat i alm. brand henton (jf. det interne
      regnskab i cfo) med fradrag af en "tærskelværdi", der er udtryk for en minimumsindtjening.
      i 2007 er tærskelværdien fastsat til 45 mio. kr., og denne reguleres hvert år med en procentsats
      svarende til den budgetterede omkostningsstigning i alm. brand hentons budget for det
      pågældende år målt i forhold til budget for foregående år.
      tærskelværdien kan efter direktionens skøn blive ekstraordinært reguleret ved større eksogene
      ændringer, eksempelvis tilkøb eller frasalg af forretningsaktiviteter.
      ved opgørelse af resultat før skat i cfo medregnes fordelte omkostninger
      (koncernomkostninger) med de budgetterede fordelte omkostninger
      der er fastsat et maksimum for den opgjorte merindtjening, og dermed loft for den årlige
      udbetaling. i 2007 er den maksimale merindtjening fastsat til 40 mio. kr.
      den maksimale merindtjening bliver hvert år reguleret med den procentvise vækst i
      bruttoindtjeningen i alm. brand henton (budget mod budget).
      hvert år i januar måned modtager medarbejderen en meddelelse fra direktionen indeholdende
      det fastsatte maksimum for merindtjening og "tærskelværdi" for det indeværende år.
      modregning ved indtjening under ”tærskelværdi” § 5
      hvis indtjeningen i et år bliver lavere end den fastsatte "tærskelværdi" beregnes en negativ
      overskudsandel efter samme principper som den positive overskudsandel.
      den negative overskudsandel modregnes i de følgende års positive overskudsandel, således at
      der først udbetales overskudsandel, når den negative saldo er dækket ind.
      …”
                                                    - 6 -
de nøglemedarbejdere, der deltog i partnermodellen, var pr. 1. oktober 2009: john yde,
thomas kortbech, lars purlund, kirsten bang-nørgaard, lars hegaard, lars bacher, svend
laursen, allan heck, johan tesdorpf, martin rasmussen, bo overvad og mogens ott.
den generelle bonusordning
lars hegaard blev med virkning fra den 1. april 2009 ansat med charge af afdelingsdirektør i
alm. brand. det fremgår af den nye ansættelsesaftale, at ansættelses- og
jubilæumsanciennitet regnes fra 1. september 2002, og at lars hegaard er omfattet af en
bonusordning. de almindelige opsigelsesvarsler i funktionærloven blev forlænget med 2
måneder fra lars hegaard og med 3 måneder fra alm. brand. aftalen er underskrevet af
svend laursen og bente sønderbæk for alm. brand.
      i tillæg af 17. april 2009 til lars hegaards ansættelsesaftale er bonusordningen fastlagt
for lars hegaard. bonus kunne maksimalt udgøre 3 måneders løn og blev opgjort på
grundlag af 3 delmål, herunder at resultatet før skat og før bonus for 2009 var fastsat til 70
mio. kr. denne bonusordning var gældende for alle medarbejdere i markets og var
undergivet retningslinjer for bonus af 3. marts 2009 fastsat af alm. brand. aftalen er
underskrevet af henrik nordam og bente sønderbæk på vegne af alm. brand. af disse
retningslinjer fremgår det blandt andet:
      ”…
      2. bonusmål
      der bliver opstillet fælles mål for alle medarbejdere, som er omfattet af ordningen.
      2.1 bonusmål
      der indgår følgende 3 delmål i den samlede målopfyldelse:
      • resultatmålet (vægt 50 %) fastsættes af direktionen hvert år i januar måned.
      • performancemålet (vægt 25 %)
            skal opfylde et fastsat minimumskrav og er et samlet mål, der tager hensyn til de
            væsentligste interne og eksterne porteføljer, som forvaltes af alm. brand markets.
            de relevante porteføljer og benchmarks samt deres indbyrdes vægte fastsættes af ledelsen
            hvert år i januar måned.
      • kundetilfredshedsmålet (vægt 25 %) måles på udvalgte kunder, og ledelsen fastsætter hvert
            år i januar måned målet for kundetilfredsheden.
      de aktuelle årlige bonusmål bliver fastsat af ledelsen, og fremgår af det individuelle tillæg til
      ansættelsesaftalen.
      2.2 målopfyldelse
      fuld målopfyldelse forudsætter at alle 3 delmål er opfyldt 100%:
      • resultatmålet
            resultat før skat svarer til budgettet for alm. brand markets (før budgetteret bonus).
            resultatet opgøres i henhold til det interne regnskab i cfo.
                                                    - 7 -
      •    performancemålet
            …
      •    kundetilfredshedsmål
      …
      5. force majeure klausul
      såfremt mulighederne for at opnå bonus påvirkes negativt af ekstraordinære forhold,
      eksempelvis helt usædvanlige markedsforhold eller helt usædvanlige interne organisatoriske
      forhold, vil direktionen kunne lempe på betingelserne for at opnå hel eller delvis bonus. der vil
      være tale om et subjektivt skøn baseret på en "fairness holdning".
      …”
visse medarbejdere, blandt andre ledere i back office og middle office, kunne maksimalt
opnå et bonusbeløb svarende til 3 måneders løn.
orienteringer til medarbejderne
peter reedtz skrev den 21. november 2008 en orientering til alle medarbejdere i markets,
hvoraf det fremgår blandt andet:
      ”…
      det er nogen tid siden at jeg sidst har orienteret om udviklingen i bonusmålopfyidelsen i alm.
      brand markets.
      jeg har nu modtaget resultat af den årlige kundetilfredshedsundersøgelse samt det interne
      regnskab for oktober måned, hvorfor jeg kan give denne status:
      nettoresultatet for abm ligger pr. ultimo oktober 2008 på indeks 152 % målt i forhold til
      budget, hvilket betyder at det næsten er helt sikkert at bonusmålet vedr. resultatet (vægt 50 %)
      bliver realiseret.
      årets kundetilfredshedsmåling viser en samlet tilfredshed på 90 % (samme resultat som i 2007),
      hvilket betyder et dette mål (vægt 25 %) også er realiseret. det er godt gået og er meget positivt
      i lyset af de vanskelige markedsforhold
      det sidste delmål - performanceindekset (vægt 25 %) - udvikler sig til gengæld ikke særlig godt.
      seneste opgørelse pr. ultimo oktober 2008 viser et indeks på ca. 70, hvilket betyder at det nok er
      urealistisk at tro at dette mål realiseres i år.
      samlet set betyder dette at meget tyder på at der for 2008 opnås en målopfyldelse på 75 % af det
      samlede bonusmål.
      i betragtning af de vanskelige tider er det efter min mening et absolut tilfredsstillende resultat,
      som alle i markets kan være stolte af.
      jeg vil som sædvanlig bringe den endelige bonus-meddelelse i januar 2009, når det interne
      regnskab for december måned foreligger.
      …”
peter reedtz skrev den 19. februar 2009 en e-mail til deltagerne i partnermodellen, herunder
lars hegaard og med kopi til bente sønderbæk. af mailen fremgår blandt andet:
      ”…
      så er regnestykket gjort op og det er med glæde at jeg kan meddele at merindtjeningen i 2008
      blev 33,86 mio.kr. opgjort i henhold til principperne i partnerordningen.
                                                      - 8 -
      i prognosen har vi regnet med en merindtjening på 20 mio.kr., men det har været klart i et
      stykke tid at vi ville komme pænt over det beløb i 2008.
      tillykke med det gode resultat!
      jeg har instrueret hr om at udbetale jeres partnerbonus sammen med lønnen for marts, dvs.
      pengene er på kontoen på næste fredag. i kan selv regne ud hvad det betyder i kr. for den
      enkelte, ellers er i velkommen til at kontakte bente sønderbæk.
      for 2009 er der fastsat følgende nye tærskelværdier:
      minimumsindtjening: 48 mio.kr. (idet omkostninger i budget 2009 er faldet med ca. 5 %)
      maksimal merindtjening: 46 mio. kr. (uændret idet bruttoindtjeningen i budget 2009 er
      uændret)
      jeg ser frem til at i leverer et flot resultat også i 2009, så der kan udbetales en stor partnerbonus.
      tak for indsatsen
      …”
i en mail med emnet ”markets regnskab 1. kvartal 2009” af 6. maj 2009 skrev marie hansen,
der var controller i middle officie, til lars hegaard, at de korrigerede omkostninger var ca.
10 % højere end budgetlagt, og at det skyldes, at der var skiftet informationssystem, samt at
en afvigelse på lønomkostninger på 1,8 mio. kr. skyldes bonusbetalinger i marts på ca.
11.mio.kr.
      af en tom mail af 15. juli 2009 fra marie hansen til gruppen ”abm alle” fremgår det af
emnefeltet: ”bonusmåling pr. 30.06.09 er lagt på abhinfo”.
      af en tom mail af 21. august 2009 fra marie hansen til gruppen ”abm alle” fremgår
det af emnefeltet: ”bonusmåling pr. 31.07.09 er lagt på abhinfo”.
               af en tom mail af 23. oktober 2009 fra marie hansen til gruppen ”abm alle”
fremgår det af emnefeltet: ”bonusmåling pr. 30.09.09 er lagt på abhinfo”.
      ib dybdal hosbond, controller i middle office, sendte den 15. januar 2010 en mail til
torben bak sandberg, med kopi til jacob grosen, hvoraf det fremgår, at resultatet for
markets 2009 er vedhæftet. af mailen fremgår det, at resultatet, inklusive ekstraordinære
poster, er på 5,3 mio. kr., og at det oprindelige budgetmål var 69,7 mio. kr.
opsigelsen
lars hegaard blev ved brev af den 17. november 2009 opsagt til fratræden ved udgangen af
juli måned 2010. om løn fremgår det i brevet, at lønnen udbetales til forfaldstid i
opsigelsesperioden, og at bonus opgøres i overensstemmelse med retningslinjerne for
bonusordningen. opsigelsen er underskrevet af direktør ulla heurlin.
                                                  - 9 -
       lars hegaard blev den 12. januar 2010 fritstillet med virkning fra den 15. januar 2010 i
den resterende del af opsigelsesperioden. det fremgår af brevet, at lønnen fortsat ville blive
udbetalt til forfaldstid. endvidere fik lars hegaard en stay-on bonus på en månedsløn
ultimo januar 2010.
       lars hegaard gjorde i en e-mail den 26. januar 2010 til bente sønderbæk opmærksom
på, at bonusaftalerne, resultatbonus og partnerbonus ikke er omtalt i fritstillingen, men at
han forventede bonus beregnet efter sædvanlige principper, uden påvirkning af
ekstraordinære koncernomkostninger eller ledelsesdispositioner og anmodede om at få
tilsendt beregningsgrundlaget.
               bente sønderbæk svarede den 3. februar, at bonus var nævnt i opsigelsen, og at
det heraf fremgik, at bonus opgøres i overensstemmelse med retningslinjerne for
bonusordningen. lars hegaard anmodede igen den 25. februar om beregningsgrundlaget
vedrørende ordinær bonus og partnerordningen. bente sønderbæk svarede den 26. februar,
at hun havde bedt økonomiafdelingen om dokumentation for bonus og partnerordning, og
at hun ville videresende dokumentationen, så snart hun modtog denne. lars hegaard
rykkede for dokumentationen den 4. marts. bente sønderbæk meddelte den 18. marts, at
anmodningen ikke kunne imødekommes, da alm. brand er en børsnoteret virksomhed, der
ikke kan udlevere ikke-offentliggjort information fra koncernens interne regnskaber. alm.
brands interne revision havde derfor udarbejdet en erklæring af 16. marts om
bonusopgørelsens rigtighed
       af den interne revisorerklæring af 16. marts 2010 fremgår det, at koncernrevisionschef
poul-erik winther efter aftale har undersøgt alm. brands opgørelse af indtjeningen i
bankens børsafdeling markets, som finder anvendelse ved den generelle bonusordning for
alle medarbejdere i markets og for partnermodellen i markets. af konklusionen fremgår:
       ”…
       det er vor opfattelse, at de opgjorte bonusgrundlag, der for ”bonusordning for medarbejdere i
       alm. brand markets” er lavere end det fastsatte resultat på 70 mio. kr. og for ”partnermodel for
       alm. brand markets” er lavere end den fastsatte indtjening på 48,5 mio. kr., er i
       overensstemmelse med bankens regnskaber, samt at de er opgjort i overensstemmelse med
       bankens regnskabsprincipper og de i bonus aftalerne anførte opgørelsesmetoder.
       …”
bonus 2009
                                                  - 10 -
ulla heurlin skrev den 15. februar 2010 to breve til lars hegaard. af det første brev,
vedrørende generel bonus for markets, fremgår det:
      ”…
      nu er årets resultat opgjort, og dermed skal jeg også informere dig om årets bonusresultat.
      det samlede resultat før skat og bonus under det fastsatte 70 mio. kr., og derfor vil der ikke
      blive udbetalt bonus for dette mål.
      da målet for performanceindeks på 100 % og kundetilfredshedsmålet på 90 % til gengæld er
      nået, vil du således få udbetalt 1,5 månedsløn med lønnen ultimo februar måned.
      …”
af det andet brev om partnerbonus fremgår det:
      ”…
      nu er årets resultat opgjort, og dermed skal jeg også informere dig om årets bonusresultat for
      partnermodellen.
      partnermodellen er bonusgivende ved en indtjening større end 48,5 mio.kr. i 2009, men
      resultatet - opgjort i henhold til principperne i partnermodellen - viser en markant lavere
      indtjening i 2009. dermed er grundlaget for udbetaling af bonus ikke opfyldt, og der vil ikke
      blive udbetalt partnerbonus for 2009.
      indtjeningen i 2009 er påvirket af betydelige omkostninger til den gennemførte omstrukturering
      af alm. brand markets i efteråret 2009.
      når indtjeningen i et år bliver lavere end den fastsatte tærskelværdi, modregnes den negative
      overskudsandel i næste års positive overskudsandel. den manglende indfrielse af målet om
      merindtjening i 2009 får således indflydelse på beregning af den nye tærskelværdi for 2010.
      i henhold til principperne i partnermodellen er tærskelværdien for 2010 fastsat til 48,5 mio. kr.
      plus den negative overskudsandel for 2009 på 56,5 mio.kr. dvs. i alt 105 mio.kr., mens den
      maksimale merindtjening for 2010 er fastsat til 40,8 mio.kr.
      …”
det interne regnskab for markets
lars hegaard har under sagen fremlagt et internt regnskab for 2009, som blev udarbejdet af
middle office. lars hegaard gør gældende, at dette regnskab skal danne baggrund for
bonusberegning i bonusaftalerne, hvilket alm. brand er uenig i.
      af regnskabet fremgår en række regnskabsposters udvikling måned for måned. der
anføres tal for renteindtægter i alt, renteudgifter i alt, netto indtægter, udbytte af aktier og
kapitalandele, modtagne gebyr og provisionsindtægter, afgivne gebyr og
provisionsindtægter, netto rente og gebyrindtægter, kursreguleringer i alt, andre ordinære
indtægter, resultat før omkostninger, administrationsomkostninger, kapitalandele i
tilknyttede virksomheder og resultat før skat.
      af regnskabet fremgår det blandt andet (i akkumulerede beløb):
                                              - 11 -
                                              oktober            november              december
resultat før omkostninger                  187.723.448          200.824.725           214.217.992
administrationsomkostninger               -109.928.217         -119.203.781          -208.867.834
resultat før skat                           77.791.084           81.632.780             5.331.950
under tabellen fremgår en række budget- og indekstal samt en afstemning.
der er desuden fremlagt en række regnskabsark med oversigter over indtjening fordelt på
markets beholdninger af aktier, renter og valuta og tilsvarende oversigt opdelt på
egenbeholdninger.
       af et hjælpebilag fremlagt af lars hegaard fremgår det, at bonusgrundlaget såfremt
der tages udgangspunkt i et resultat på 5.331.950 kr., svarende til resultatet af det regnskab,
som han har fremlagt, er bonusgrundlaget 0, hvis de 4 nedenfor nævnte omtvistede udgifter
medregnes. disse er goodwill med 49.226.000 kr., løn til opsagte medarbejdere med
12.264.000 kr., huslejeforpligtelser med 4.446.000 kr., hensættelser til bonus med 9.345.000 kr.,
i alt 75.281.000 kr., hvilket beløb lars hegaard gør gældende, at bonusgrundlaget skal
forhøjes med. efter fradrag af tærskelværdi mv. vil lars hegaards overskudsandel i så fald
udgøre 877.274 kr., svarende til den principale påstand 1. der er enighed om, at lars
hegaards overskudsandel er 0 kr., hvis goodwill ikke regnes med, idet bonusgrundlaget i så
fald ikke vil overstige tærskelværdien.
       alm. brand har under sagen fremlagt et internt regnskab for markets i 2009. alm.
brand gør gældende, at det er dette regnskab der skal danne baggrund for bonusberegning i
bonusaftalerne.
       af regnskabet fremgår på samme måde som på det af lars hegaard fremlagte ark en
række regnskabsposters udvikling for året fordelt måned for måned. i regnskabet anføres tal
for de samme regnskabsposter som i lars hegaards ark, bortset fra, at ”andre ordinære
indtægter” er erstattet af ”andre driftsindtægter”. af regnskabet fremgår det blandt andet
(akkumulerede beløb):
                                              oktober            november              december
resultat før omkostninger               154.369.989,28       179.111.652,05        190.996.508,75
administrationsomkostninger            -109.928.442,30      -119.201.004,03       -206.803.700,55
                                                  - 12 -
resultat før skat                            44.437.399,80         59.992.484,44        -15.825.399,61
statsautoriseret revisor henrik wellejus og statsautoriseret revisor jens ringbæk fra deloitte
har afgivet erklæring af 14. juni 2013 om det af alm. brand fremlagte interne regnskab. det
fremgår af erklæringen, at der er tale om en aftalt arbejdshandling efter de internationale
standarder. arbejdshandlingerne er udført for at bistå alm. brand med at vurdere
grundlaget for opgørelse af bonus. det fremgår af erklæringen, at revisorerne har afstemt
tallene i det udarbejdede afdelingsregnskab for markets for 2009, der viser et resultat på -
15.825 t.kr., med bankens bogføringsmæssige registreringer og har fundet, at der er
overensstemmelse mellem tallene.
årsrapporter for alm. brand
af alm. brands årsrapport for 2008 fremgår det af en note til balancens immaterielle aktiver,
at goodwill er optaget til kostpris primo med 49.226 t.kr., og til kostpris ultimo med 49.226
t.kr. det fremgår, at den indregnede goodwill kan henføres til købet af henton
børsmæglerselskab a/s den 30. december 2005, som den 1. januar 2006 er fusioneret med
alm. brand, og som indgår integreret i den pengestrømsgenererende enhed
”engrosbanken”.
af note 16 – immaterielle aktiver fremgår:
       ”…
       der foretages årligt test af behovet for nedskrivning på aktiveret goodwill
       (værdiforringelsestest). ved værdiforringelsestesten sammenholdes den
       pengestrømsgenererende enheds diskonterede fremtidige pengestrømme (kapitalværdien) med
       den regnskabsmæssige værdi af den aktiverede goodwill. såfremt den regnskabsmæssige værdi
       overstiger værdien af de diskonterede fremtidige pengestrømme foretages nedskrivning. de
       fremtidige pengestrømme baseres på koncernens forventninger til den fremtidige indtjening.
       ved diskonteringen af de fremtidige pengestrømme er anvendt et risikojusteret afkastkrav på
       12 % før skat.
       den i 2008 foretagne værdiforringelsestest har ikke vist behov for nedskrivning på den
       aktiverede goodwill.
       …”
af alm. brands årsrapport for 2009 fremgår det af en note til balancens immaterielle aktiver,
at kostpris for goodwill såvel primo som ultimo er 49.226 t.kr., at årets af- og nedskrivninger
på goodwill udgør 49.226 t.kr., og at den regnskabsmæssige værdi ultimo er 0 kr. samt at
                                              - 13 -
”den indregnede goodwill vedrørende henton børsmæglerselskab a/s er fuldt nedskrevet
som en følge af bankens ændrede strategi.”
forklaringer
lars hegaard har forklaret, at han oprindeligt var ansat i henton og kom til alm. brand i
forbindelse med salget. han havde også en bonusaftale i henton. han har i
ansættelsesperioden haft forskellige titler, men nogenlunde de samme opgaver. hans
opgaver omfattede opgørelser, interne rapporteringer og rapporteringer til kunder. han
havde desuden forretningsorienterede it opgaver.
       som chef for middle office refererede han til vicedirektøren i operations, svend
laursen. operations er den afdeling i banken, hvor der afvikles efter en dag ved
handelsbordet. middle offices opgave var at sikre, at dagens beholdning var korrekt opgjort.
opgaven bestod i at tage højde for de enkelte handlers valørdato.
      når en aktie for eksempel blev handlet, blev handlen registreret i bank data systemet
og dukkede op i back office dagen efter. pulsen i bank data var langsommere, og det var
derfor nødvendigt fra dag til dag at beregne beholdninger. det var vigtigt, at aktierne havde
korrekt valør og korrekt kurs. der blev også udarbejdet en tabs- og gevinstopgørelse på
aktieporteføljerne. når det drejede sig om handel med obligationer, var bank data systemet
godt til registreringen, men når det for eksempel drejede sig om handel med derivater, skulle
der sikres en værdiopgørelse, da systemet havde svært ved dette. oplysningerne fra bank
data systemet blev derfor skilt ad. opgaven blev at fastsætte valør, værdi og henføre disse til
en afdeling. dette gav ofte udfordringer og var ikke trivielle opgaver. middle office
servicerede på denne måde også dealerne. dealerne fik også måneds- og år til dato
oversigter over daglig indtjening.
      middle office var delt mellem et kontor på midtermolen i københavn og et i silkeborg.
ledelsen havde i høj grad fokus og interesse for middle offices arbejde. det var naturligvis
bankens fokus at tjene penge. med middle office, der var præget af høj puls, blev der skabt
et detaljeret overblik over den daglige indtjening. middle office udarbejdede på
månedsbasis et internt regnskab, der var baseret på al indtjening og alle udgifter. regnskabet
blev afleveret til direktionen og afdelingerne i markets. han havde det primære ansvar for at
                                                - 14 -
aflevere denne opgørelse til bank økonomi. dette interne regnskab blev kaldt cfo og er det
regnskab, som han har fremlagt under denne sag. regnskabet var kun en delmængde af
bankens samlede regnskab, sådan som det så ud efter konsolidering af alle afdelinger.
opgaven gik ud på at dele regnskabet op, så de rette poster blev henført de rigtige steder.
      det interne regnskab var en konsolidering af 25 faneblade. de beregnede indekstal
fremkom også herfra. der skulle som sagt korrigeres for valuta og derivater, ligesom der var
konti, der ”var hængt forkert op”, og som derfor også skulle korrigeres. dette arbejde blev
udført af middle office. bonus blev opgjort efter dette interne regnskab.
      bankens ”fælleskasse” var placeret i engros banken i 2007. når der var overskud i
fælleskassen, ville alle gerne have andel, men når der var underskud, var det svært at
placere. fælleskassen blev derfor parkeret i treasury for derved at undgå disse diskussioner.
i 2009 begyndte der at være styr på disse konti, og kontotilførslerne blev rettet, så der ikke
var behov for at justere udtrækkene med omposteringer hver gang. før justeringen var
treasury en konstant fejlkilde. som han hører de øvrige forklaringer i denne sag, er der ikke
meget tvivl om, at hans arbejde med bankens regnskab dannede grundlag for det rigtige
interne regnskab for markets.
      finanskrisen buldrede i 2009, og det var svært at tjene penge. det var derfor vigtigt at
reducere omkostninger. alm. brand besluttede at opsige lejemålet i silkeborg og samle
aktiviteterne på midtermolen. aktiviteterne fortsatte dog uændrede med samme kunder og
med samme publikationer og porteføljeaftaler.
      den administrerende direktør ole joachim jensen gav i december 2009 besked om, at
nedskrivning af goodwill skulle placeres i regnskabet for markets. der blev derfor lavet en
efterpostering hos operations. det var første gang, han havde set goodwill poster i
regnskabet. goodwill posten vedrørte købet af henton i 2006. der var også løn vedrørende
opsagte medarbejdere, der kom til efterpostering. han havde en fornemmelse af, at banken
ved at placere store udgifter kunne tænkes at ville reducere tærskelværdien for bonus med
den virkning, at de mange opsagte medarbejdere ikke ville få udbetalt bonus. en del af
omkostningerne var reelle, da lokalerne i silkeborg var blevet opsagt og tømt. han har aldrig
før set, at administrationsudgifterne kunne stige med 90 mio. kr. på en måned. dette var
også årsagen til, at han efter fritstillingen anmodede hr afdelingen om at få tilsendt
bonusgrundlaget.
                                              - 15 -
        beslutningen om at lukke silkeborg kontoret var en strategisk ledelsesmæssig
beslutning, som ikke har noget at gøre med hans eller afdelingens performance. hans bonus
skal derfor heller ikke påvirkes af den voldsomme goodwillnedskrivning.
        han havde i kraft af de månedlige regnskaber et løbende indblik i omkostningerne,
sådan som de udviklede sig måned for måned. de, som læste regnskabet, fik samme indblik.
regnskabet blev rundsendt internt, og der blev også rutinemæssigt lagt meddelelser
vedrørende den generelle bonusordning på intranettet.
        han er sikker på, at det regnskab, som han har fremlagt, er cfo, fordi det var hans og
middle offices arbejde at udarbejde dette regnskab. cfo er i øvrigt blot et samlebegreb for
en rapportgenerator, og der findes derfor ikke kun ét cfo regnskab. cfo trækker data fra
sas, axapta og bank data systemerne. rapportgeneratoren konsoliderer således en masse
tal til et avanceret regneark. det regnskab, som deloitte har afgivet erklæring om, er et
halvfabrikata, altså et udtræk fra systemerne, hvor der ikke er korrigeret for valuta, derivater
med mere.
per christiansen har forklaret, at han er afdelingsdirektør i alm. brands hr-afdeling og har
dermed ansvaret for hr service. hans primære områder er overenskomster, jura og
controlling. han har været ansat i banken siden 1972 og har været i hr funktionen siden
1982.
        koncernen består af et skadesforsikringsselskab, et pensionsselskab og banken.
markets hører hjemme under banken og er placeret geografisk på midtermolen. koncernen
har 5 geografiske enheder, 11 filialer og har 1600 medarbejdere, heraf 275 i banken.
        markets beskæftiger sig med formueforvaltning, dels for kunder dels for koncernen.
banken købte henton børsmæglerselskab i slutningen af 2005. banken havde på det
tidspunkt haft en sag med nogle medarbejdere, der forlod banken til fordel for fih. markets
bestod herefter alene af 30 medarbejdere, og det var for lidt. dette var årsagen til, at man
valgte at købe henton, hvorved der fulgte 20 ansatte med.
        finanskrisen ramte hele koncernen hårdt, men primært i banken. det betød, at der blev
behov for tilpasninger, og at der blev indført en ny markedsstrategi. det gamle henton
kontor i silkeborg blev nedlagt, og der var en større omstrukturering med kollektive
                                              - 16 -
afskedigelser. omkring 300 medarbejdere i hele koncernen blev sagt op, heraf 9 i markets.
han husker ikke, om det var nogle af de opsagte medarbejdere, der blev fritstillet i hele
opsigelsesperioden. lars hegaard blev bedt om at fortsætte sit arbejde til midten af januar.
        løn- og bonusforpligtigelser bliver periodiseret i forbindelse med opsigelser og
fritstillinger.
        alm. brand tilbød allerede i september 2011 lars hegaard at få afklaret forskellen
mellem de fremlagte regnskaber. lars hegaard kunne tage en revisor eller regnskabskyndig
med til mødet, men det blev ikke til noget. alm. brand vil ikke fremlægge interne
regnskaber, der ikke er tilgængelige for alle, da det vil være i strid med de børsretlige regler.
det var også det svar, som bente sønderbæk gav lars hegaard, da hun havde undersøgt
lars hegaards ønske om at få udleveret beregningsgrundlaget.
        han ved ikke, hvad forskellen er mellem det regnskab, som lars hegaard har fremlagt,
og det regnskab, som alm. brand har fremlagt. det er cfo, der er afgørende for
bonusberegningen.
svend laursen har forklaret, at han har rejst krav mod alm. brand på samme måde, som
lars hegaard for manglende bonusbetaling, og at han også repræsenteres af advokat jacob
goldschmidt.
        han blev ansat i henton i 2001og fulgte med, da alm. brand købte henton i 2006. han
blev opsagt og fritstillet den 17. november 2009. hans grundløn var 95.000 kr., herudover
havde han en række goder, og han var omfattet af partnermodellen med 3,4 % i 2009 og 3,9
% i 2010, det vil sige med en højere andel end lars hegaard.
        han var vicedirektør og havde ansvaret for operations og for treasury. han refererede
dermed direkte til bankens direktion
        hvis man ville vide, hvor meget markets tjente, skulle man spørge lars hegaard i
operations. normalt skulle man følge kommandovejen med en sådan henvendelse, men i
praksis kunne man godt spørge lars hegaard direkte. som chef for lars hegaard havde han
et godt indblik i lars hegaards arbejde og i lars hegaards rapporteringer.
        ved introduktionen af partnermodellen var direktionen tilstede og de 11 potentielle
partnere. direktør henrik nordam foretog den overordnede præsentation af ordningen.
peter reedtz gennemgik ordningen. der blev vist en powerpoint præsentation, og der var
                                              - 17 -
mulighed for spørgsmål. baggrunden for ordningen var, at der i alm. brand herskede lidt
uregerlige tilstande med hensyn til tildeling af bonus. med partnermodellen ville ledelsen få
muligheden for at afstemme sine forventninger med medarbejderne. ordningen var ikke
udtryk for en forhandling med ledelsen. det var tydeligt, at ledelsens budskab var, at denne
ordning skulle være transparent og gennemskuelig.
      muligheden for at følge med bestod af de daglige opgørelser af indtjeningen, der blev
udarbejdet i middle office. her blev der også lavet månedsregnskab, der tog det hele med.
dette blev måned for måned lagt på markets intranet. alle kunne følge med i udviklingen.
hans forventning til bonusordningen var, at der ville komme bonus til udbetaling, hvis han
som medarbejder levede op til ledelsens forventninger. bonusgrundlaget var resultatet i
markets, det vil sige, at udgifterne skulle fratrækkes indtægterne. han har ikke hørt
drøftelser om, hvordan købet af henton kunne påvirke bonus. der var heller ikke nogen
drøftelser om aktiv eller passivposter. det kan skyldes, at der ikke var nogen poster af
betydning i markets. det var først efter sin fratræden, han hørte om goodwill posten på 49
mio. kr.
på omkostningssiden var udgifterne ret stabile med mellem 9-11 mio. kr. hver måned.
      direktøren for markets har det endelige ansvar for regnskabet, som kom månedsvis fra
middle office. han regner bestemt med, at regnskabet er gået videre til bankens direktion.
data til regnskabet findes ikke i et samlet system i banken. det skyldes, at bankens systemer
har forskellig oprindelse, og heraf er flere af ældre dato. en række tal bliver ført ind i bank
data systemet. regnskabet bliver udarbejdet i et samarbejde mellem middle office, back
office og koncern økonomi.
      han er ikke bekendt med, om samtlige medarbejdere i markets fik regnskaberne, men
de blev ikke offentliggjort, før ledelsen havde godkendt regnskabet.
      han kan ikke forklare forskellen mellem de fremlagte regnskaber i denne sag.
forskellen på 24 mio. kr. i resultatet før omkostninger må nødvendigvis skyldes, at der
mangler information fra for eksempel et sæt konti.
      bonus blev i 2007 og 2008 beregnet på baggrund af et afstemt regnskab, det vil sige et
korrigeret regnskab, der viste et samlet billede. han kan ikke huske nogen nævneværdig
afvigelse mellem regnskabet og det endelige bonusgrundlag i øvrige år. han er ikke i tvivl
om, at han ville kunne huske en afvigelse på 24 mio. kr., det ville svare til en månedsindtægt.
                                            - 18 -
      beslutningen om at lukke silkeborg kontoret blev truffet på direktions- eller
bestyrelsesniveau. beslutningen ville medføre færre omkostninger. ingen kunder forlod
banken i den forbindelse.
      når en medarbejder opsiges eller fritstilles, skal lønnen periodiseres. hvis der er tale
om en enkelt medarbejder, giver det ikke noget væsentligt udsving, men hvis der er tale om
20 medarbejdere på en gang, kan det tydeligt ses i regnskabet. i et sådant tilfælde er der ikke
længere tale om almindelig drift, men om en strategisk beslutning. strategiske beslutninger
har ikke noget at gøre med den drift, som kan styres med incitamentsordninger for
medarbejderne som for eksempel bonusordninger.
      det interne regnskab i cfo, som er omtalt i partnermodellen, er det regnskab, som
lars hegaard har fremlagt. det regnskab, som alm. brand har fremlagt, er ikke afstemt og
viser derfor ikke det fulde billede. afstemningsprocedurerne krævede 3-4 personer hver
måned. regnskabet blev på ingen måde udarbejdet ved tryk på en knap.
      med månedsregnskaberne kunne medarbejderne følge med i, hvordan markets
udviklede sig, og dermed, hvordan det gik med bonus. på den måde kunne man styre efter
regnskaberne. det endelige resultat blev meldt ud fra ledelsen, der gav besked til hr om den
endelige bonus. det månedlige regnskab var på den måde et udtryk for en
tommelfingerregel for, hvilken forventning medarbejderne kunne have til en bonus.
peter reedtz har forklaret, at han var ansat i banken fra 1994, i perioden 2003 til 2009 som
direktør. han fratrådte februar 2009.
      baggrunden for introduktionen af partnermodellen var ønsket om en markedskonform
aflønningsform. banken mistede hele sin børsafdeling nytårsaften i 2005 til fih bank.
banken købte derfor henton for at afbøde tabet af medarbejdere og kompetence. det var en
noget hektisk periode. dengang før finanskrisen var der en ganske stor konkurrence om
børsmedarbejdere, hvorfor der var behov for en aflønning i form af både fast løn og bonus.
med partnermodellen var det hensigten at indikere overfor udvalgte medarbejdere, at de
havde stor og langsigtet betydning for banken for på den måde at skabe loyalitet. det var
ikke muligt at gøre medarbejderne til egentlige medejere.
      den generelle bonusordning blev målt på økonomi, performance for så vidt angik
forvaltning af formuen og endelig kundetilfredshed. partnermodellen belønnede
                                              - 19 -
medarbejdere for ekstraordinær indtjening. det var årsagen til, at der var en tærskelværdi.
opgørelsen af indtjeningen er beskrevet i aftalegrundlaget og var i princippet indtægter
fratrukket udgifter. i praksis var det lidt mere kompliceret, da der blev målt på
medarbejderens profitcenter. udgifterne bestod udover direkte omkostninger af direkte
henførbare udgifter samt en budgetteret andel af koncernomkostningerne. det var meningen
at skabe en gennemskuelig bonusordning, og det var derfor næsten muligt at lægge en
matematisk formel for bonusberegningen.
      han deltog i beslutningen om købet af henton. regnskabsteknisk blev der optaget
goodwill på balancen. det drejede sig regnskabsmæssigt om at vise, at værdien var i behold,
og var helt sædvanlig. goodwill bliver årligt udsat for en impairmenttest for at finde ud af,
om værdien fortsat er til stede. der er således ikke tale om afskrivning.
      det interne regnskab blev ikke dannet ved tryk på en knap, men ved at
økonomiafdelingen og middle office lavede en del afstemninger. der blev brugt en del
energi og resurser på opgaven hver måned. der skulle afstemmes rigtigt mange poster, og
der skulle foretages valutakursreguleringer.
      medarbejderne blev løbende orienteret om resultatet af det interne regnskab for
løbende at motivere og fastholde loyaliteten. han kan ikke huske, om regnskabet blev sendt
rundt hver måned. medarbejderne var i udpræget grad præget af en performancekultur, og
det var helt naturligt, at de fulgte med i udviklingen.
      de fleste deltagere i partnermodellen vidste udmærket, hvor de lå i relation til bonus.
regnskabet viste et forholdsvist stabilt billede. indtægterne udviklede sig fra måned til
måned, mens udgifterne var nogenlunde konstante. hans mail den 19. februar 2009 om
bonusresultatet var derfor nok ikke den store overraskelse. han sendte mailen, fordi han
havde ledelsesansvaret. regnskabet fra middle office var kendt og skulle blot igennem
koncern økonomi med henblik på afstemning, og der skulle foretages mindre reguleringer.
når man først kendte regnskabet fra middle office, kunne man vide sig på nogenlunde
sikker grund. der ville dog kunne ændres i status sidst på året, hvis der skete noget. hvis
der for eksempel kom en stor udgiftspost i december, ville november regnskabet ikke
nødvendigvis kunne bruges som rettesnor for bonusforventning. det afgørende er det
interne cfo ved slutningen af året.
                                              - 20 -
       bestemmelsen i bonusaftalen om force majeure er formuleret sådan, at der kun kan
afviges til fordel for medarbejderne.
per gramtrup har forklaret, at han var direktør i henton frem til salget til alm. brand. efter
fusionen var han chef for afdelingerne i silkeborg og københavn. han sagde op og forlod
banken i maj 2008.
       han var med til at arbejde med partnermodellen inden introduktionen. han husker
ikke, om han var med til introduktionsmødet, men det mener han. baggrunden for
partnermodellen var det ”rødglødende” jobmarked i 2006 og 2007. det var formålet at holde
på de eksisterende medarbejdere, men også at kunne tiltrække nye. partnermodellen lå
ovenpå den faste løn og den generelle bonusordning. der skulle komme bonus til
udbetaling, når der var en indtjening over en vis tærskelværdi. princippet var, at indtjening
fratrukket tærskelværdien gav bonusgrundlaget. han husker ikke, om investeringen i
henton blev drøftet i relation til bonusberegningen, eller at der i øvrigt blev drøftet ned- eller
afskrivninger. i 2006 og 2007 boom’ede alting.
       det interne regnskab i cfo er det interne regnskab i banken. det var lars hegaard og
middle offices opgave at udarbejde det daglige regnskab. regnskabet blev herefter sendt til
økonomiafdelingen, der sagde endeligt god for det. det var primært på indtægtssiden, at de
skulle være sikre på, at alt var korrekt målt og vejet. han husker ikke, om der indgik
afskrivninger eller nedskrivninger.
       partnermodellen var transparent og gennemskuelig på den måde, at det var en
motivationsfaktor, idet medarbejderne løbende kunne følge med. han mener, at
ledelsesgruppen løbende fik perioderegnskabet, men er usikker på det. han mener, at han
selv fik regnskabet, og det gjorde lars hegaard også, så han kunne følge med.
       medarbejderne kunne først vide, hvad de fik i bonus, når det endelige interne regnskab
forelå i januar eller i februar. bonus blev normalt udbetalt i marts.
lars purlund har forklaret, at han var underdirektør i markets med ansvar for
renteafdelingen. han fratrådte medio oktober 2009. han forhandlede i den forbindelse en
fratrædelsesordning med banken, og indholdet heraf er fortroligt.
                                              - 21 -
      han deltog i mødet, hvor partnermodellen blev introduceret. ledelsen var til stede.
det var hans indtryk, at man med ordningen ville gøre op med tidligere ordninger for at
indføre en transparent og fair ordning. på mødet var der mulighed for at stille spørgsmål.
han stillede spørgsmål om, hvorvidt sagsomkostninger vedrørende de verserende sager
mellem tidligere ansatte og banken ville kunne have betydning for bonus. spørgsmålet blev
besvaret benægtende. ligeledes ville en gevinst ved salg af markets heller ikke påvirke
bonus. det bekræftede for ham, at bonusordningen var en driftsmodel. købet af henton blev
ikke omtalt på mødet.
       det sidste månedsregnskab, han fik kendskab til, var regnskabet fra 30. september
2009. baseret på dette regnskab ville en deltagelse i partnermodellen med 1 % have en værdi
på 330.000 – 400.000 kr. markets var foran alle budgetter, både hvad angik performance og
indtjening.
      indtjeningen blev opgjort fra dag til dag i form af validerede koncerntal. regnskabet
blev udarbejdet af middle office og var til rådighed for alle partnere. han tror også, at
regnskaberne blev gennemgået på interne møder.
      regnskabet, som lars hegaard har fremlagt, er en del af indtjeningsbilledet. lars
hegaards bilag er en dag til dag opgørelse. dertil kom indtægter fra forvaltning af
koncernmandater for livsforsikringsselskabet og andre kapitalforvaltningsindtægter internt
fra koncernen.
thomas kortbech har forklaret, at han afventer udfaldet af denne sag, og at han er klient hos
advokat jakob goldschmidt.
      han blev ansat i 1998. efter en omstrukturering blev der omkring 2006 lavet en rigtig
valutaafdeling, som han blev direktør for. afdelingen voksede i hans tid fra overskud på 15
mio. kr. til 40 mio. kr. han fratrådte i november 2010.
      i oktober og november 2009 blev der gennemført omstrukturering af markets, og
blandt andet blev kontoret i silkeborg lukket. der havde været talt længe om at lukke ned i
silkeborg.
      efter det store underskud i 2009 blev partnermodellen afviklet. alm. brand
introducerede en ny bonusordning i midten af 2010. ud over en generel bonus blev der
indført en 360 graders bonus. han fik det indtryk, at alm. brand gerne ville undgå at skulle
                                               - 22 -
betale bonus til de fratrådte kolleger, men at de tilbageværende medarbejdere fortsat skulle
have bonus. det var den opfattelse, han fik efter at have talt med bankdirektør ulla heurlin.
       i december måned 2009 fik han at vide, at der ikke var nogen partnerbonus længere. i
januar 2010 fik han et stykke papir af direktør ulla heurlin, hvoraf det fremgik, at han ville
få en commitment bonus, der ville komme til udbetaling over en lang periode. i juli 2010 og
februar 2011 fik han samlet 800.000 kr. han opfattede denne bonus som et plaster på såret og
ikke som en stay-on bonus. det var et beløb, som han opfattede som utilstrækkeligt set i
forhold til partnermodellen. han fik at vide, at banken ville satse på dem, som var tilbage
efter de mange opsigelser, og at man ville rette op på bonusudbetalingerne hen ad vejen.
han gjorde, hvad han kunne for at præstere godt fremadrettet og opgav på den måde at få
noget ud af partnermodellen.
       ledelsesgruppen fik løbende regnskabstal både dag til dag samt i form af
månedsregnskaber. regnskaberne kom fra middle office og blev enten sendt rundt eller lagt
på intranettet. han kendte naturligvis sin egen bonusandel, og det var derfor ikke vanskeligt
for hverken ham selv eller de andre deltagere i partnermodellen at udregne deres forventede
bonus. 2009 tegnede til at blive et fantastisk år.
               han tror, at lars hegaard havde særlig god indsigt i bankens regnskabssystem.
han selv var som valutachef mest interesseret i renter og derivater, og hvad der blev tjent i
hans egen afdeling. han havde stor tillid til det arbejde, lars hegaard udførte med at samle
trådene.
ole joachim jensen har forklaret, at han var ansat i alm. brand fra 2000 til 2011 alle årene
som cfo. desuden blev han administrerende direktør i 2009, efter at hele direktionen var
blevet afskediget. som administrerende direktør skulle han forestå oprydningen i banken,
efter at der havde været meget store tab på kundeengagementer.
       baggrunden for købet af henton var sagen om en række medarbejderes ansættelse i
fih. alm. brand betalte 50 mio. kr. for henton. alternativet havde været at lukke markets.
efter fusionen forløb driften fornuftigt til at begynde med, men finanskrisen medførte
kæmpe omvæltninger. store dele af markedet forsvandt, schweizer francen steg i forhold til
kronen, og kundegrundlaget forsvandt. silkeborg kontoret blev lukket som en del af
oprydningen. markets mistede ikke nogen indtjening, men en del dobbeltfunktioner blev
                                               - 23 -
lukket. 9 medarbejdere blev fritstillet, heraf fik en del tilbud om ansættelse i københavn.
lars hegaard blev opsagt, men fik nogle måneder til at lukke ned. lars hegaard var meget
kvalificeret, men hans funktion var også i københavn.
       regnskabsmæssigt blev udgifterne til fritstillede medarbejdere periodiseret straks,
mens udgifterne til opsagte, men ikke fritstillede, medarbejdere blev posteret løbende
efterhånden, som udgifterne forfaldt. det er i overensstemmelse med reglerne om almindelig
regnskabspraksis. på samme måde blev husleje periodiseret, det vil sige, at uopsagte lejemål
belastede regnskabet, efterhånden som lejen forfaldt. huslejeforpligtigelsen vedrørende et
opsagt lejemål skulle belaste regnskabet her og nu.
       efter købet af henton havde alm. brand optaget en goodwill post på balancen i
koncernregnskabet. efter årsregnskabsloven må man gerne afskrive goodwill lineært. alm.
brand er imidlertid forpligtiget til at følge de internationale regnskabsstandarder ifrs. efter
ifrs reglerne må der ikke afskrives på goodwill lineært, men der skal årligt foretages en
værdiforringelsestest. hvis værdien efter denne test ikke længere er til stede, skal der
nedskrives. i praksis blev testen foretaget af økonomifunktionen og blev revideret af
revisorerne. testen foretages efter en avanceret model fastsat af ifrs, men ideen er, at
værdien af goodwill er 0, hvis det må forventes, at der ikke er en fremtidig indtjening, ved
udarbejdelsen af årsregnskabet for 2008 viste værdiforringelsestesten, at værdien af goodwill
var intakt. i årsregnskabet for 2009 er beslutningen om at lukke silkeborgkontoret slået
igennem på værdien af goodwill, således at denne er helt nedskrevet. nedskrivningen af
goodwill påvirkede naturligvis regnskabet for markets. han kan ikke se, at goodwill, som er
opstået som følge af købet af henton, ved nedskrivning skulle kunne belaste andre
afdelinger end netop markets.
       han kender lidt til partnermodellen. der var meningen med modellen at stille en
række medarbejdere, som om de var medejere, for på den måde at få dem til at agere som
ejere. de skulle derfor have bonus af resultatet på bundlinjen. der blev ikke betalt
partnerbonus i 2009 og 2010.
       omkostninger, der vedrørte markets, skulle også belaste regnskabet i markets, som det
for eksempel er tilfældet, når medarbejdere sagde op eller blev opsagt.
koncernomkostninger blev fordelt og blev låst fast i begyndelsen af året, således at det var
de budgetterede koncernomkostninger, der indgik i bonusberegningen.
                                              - 24 -
       der blev lavet en række udtræk fra bankens økonomisystem rundt om i banken. i
markets lavede middle office et udtræk. sådanne udtræk giver en strømpil for, hvordan det
går i banken, men der er ikke tale om den endelige opgørelse, før end året er gået. den
endelige bonusmeddelelse fra ledelsen er afgørende. der kan være relativt store udsving. i
2009 tabte banken 1,3 mia. kr. det er derfor ikke overraskende, at der ikke blev udbetalt
bonus, men nærmest en logisk konsekvens. han kan godt undres over, at medarbejderne var
overraskede over den manglende bonus. medarbejdernes berettigede forventninger til bonus
må nødvendigvis følge af den aftale, som er indgået om bonus.
       det regnskab, som lars hegaard har fremlagt, er et dagligt eller månedligt udtræk,
som er afstemt for de værste fejl. man kan ikke trykke på en knap og derved få et færdigt
regnskab. der kræves en række afstemnings- og kvalitetssikringsprocesser, som udføres af
koncern økonomi. cfo er det system, som anvendes til at bogføre i. det regnskab, som
alm. brand har fremlagt, ligner det interne regnskab. han kan ikke forklare årsagen til
forskellen mellem de to regnskaber, men det er muligt, at det skyldes en kurssikringsfejl.
       man afstemmer ikke til de løbende udtræk. når middle office lavede løbende udtræk,
var de pr. definition ikke afstemt. intet regnskab var rigtigt, før det var godkendt af koncern
økonomi. det er rigtigt, at der hver måned blev lavet et ”light” regnskab, og at der hvert
kvartal blev lavet et mere præcist regnskab. det endelige årsregnskab blev dog lavet efter
helt andre kvalitetssikringsprincipper.
bo overvad har forklaret, at han blev ansat i markets i maj 2006. han var afdelingsdirektør
for analyser frem til 2009, hvor han blev vicedirektør. han er ikke længere ansat i alm.
brand.
       han var ikke med til at udforme partnermodellen, men deltog i ordningen som
partner. formålet med ordningen var at sikre loyalitet ved, at bonusandelen steg år for år.
det var hensigten med ordningen, at medarbejderne skulle have en gulerod, hvis det gik
godt. den var en enkel og nem ordning forstået på den måde, at der ville blive bonus, hvis
indtjeningen nåede over en tærskelværdi. udgangspunktet for beregningen af bonus var
indtjeningen ifølge det interne regnskab ud fra cfo.
       markets blev ramt hårdt af krisen. indtjeningen faldt, og mange af kunderne blev også
ramt. markets havde meget valutahandel og havde megen aktivitet indenfor landbrug og
                                             - 25 -
pantebreve. kundernes aktiviteter og engagementer blev droslet ned, og indtjeningen
forsvandt. analysedelen, som han var ansvarlig for, havde det svært. det endte med, at
direktionen besluttede at lukke silkeborg kontoret, fordi der var flere fælles områder mellem
silkeborg og københavn, og fordi indtjeningen i silkeborg var meget lille. han var enig i
beslutningen og blev ikke overrasket over den.
      det regnskab, som lars hegaard har fremlagt, har han ikke tidligere set. han kan ikke
huske, at han havde adgang til den slags regnskaber, men han ville nok have fået regnskabet,
hvis han spurgte efter det. det interne regnskab fra cfo er opgjort på samme måde.
      han fik en fastholdelsesbonus i 2009 og 2010. han var ikke overrasket over, at der ikke
kom partnerbonus i 2009 og 2010. en stor del af bankens indtjening skyldes reguleringer, og
de kan svinge rigtigt meget. december måned bruges derfor til at samle op. det er først, når
årsregnskabet foreligger, at man kan sige, hvor stor bonus bliver. nedskrivningen af
goodwill er en logisk konsekvens af lukningen af silkeborg kontoret. goodwill skal
nedskrives, når den ikke længere har værdi. omkostninger til de opsagte og fritstillede
medarbejdere skal indregnes i det år, beslutningen træffes. det samme gælder
huslejeforpligtigelser, når et lejemål opsiges.
      bankens bonusordninger blev lavet om i 2010. der blev indført en generel
bonusordning, hvor alle punkter i målopfyldelsen skulle være opfyldt, før der kunne
udbetales bonus. i den tidligere generelle bonus kunne der udbetales, hvis delmål var
opfyldt.
poul-erik winther har forklaret, at han siden august 2005 har været intern revisionschef for
hele koncernen. han har 5 medarbejdere i sin afdeling. han refererer direkte til bestyrelsen.
      han kender de to bonusmodeller i markets. bonusgrundlaget er resultatet før skat
korrigeret for forskellen mellem de faktiske og budgetterede koncernomkostninger.
resultatet før skat svarer til begrebet, som det bruges i regnskabet for en almindelig
virksomhed, hvor samtlige indtægter og udgifter indgår.
      han kender ikke det regnskab, som lars hegaard har fremlagt. regnskabet som alm.
brand har fremlagt har han afstemt som markets andel af koncernens samlede resultat.
      han har udarbejdet erklæringen om, at det er de rigtige beløb, der indgår i
bonusgrundlaget for 2009, og at beløbene er henført de rigtige steder. for at sikre kontinuitet
                                               - 26 -
har han også set på bonusgrundlaget for 2007 og 2008. han har ikke undersøgt, hvad årsagen
er til forskellen mellem det regnskab, som lars hegaard har fremlagt, og det regnskab, som
alm. brand har fremlagt. hvis regnskaberne er trukket fra samme datakilde, skyldes
forskellen, at man har lagt forskellige kriterier til grund for udtrækket. da han afgav
erklæringen om bonusgrundlaget, fik han oplyst kriterierne, der var anvendt til at trække
data fra systemet. hans erklæring går ud på, at det er overvejende sandsynligt, at det er det
rigtige regnskab. det kan godt være små afvigelser, det vil nok sige afvigelser under 1 mio.
kr. en fejl på 24 mio. kr. i resultatet før omkostninger ville være helt åbenlys.
        cfo er et rapportgenereringsværktøj. det er muligt at trække en række forskellige
rapporter. den, som laver udtrækket, bestemmer, hvilke elementer der skal tages med.
selvom grundlaget i form af datakilden er den samme, kan der således laves forskellige
udtræk med forskelligt resultat. hans erklæring indbefatter også, at regnskabet er trukket ud
på samme måde som tidligere, og at regnskabet i markets følger samme struktur som hele
koncernen.
        det er en grundlæggende regel i ifrs, at værdien af goodwill skal indregnes i
regnskabet, når der erhverves en virksomhed. når goodwill er aktiveret, posteres værdien
under immaterielle aktiver. værdien fastholdes, indtil en test viser, at værdien ikke længere
er til stede. ifrs anviser en kompliceret model for denne test. efter testen skal der ske en
tilbagediskontering af det fremtidige indtjeningspotentiale. det er dermed nutidsværdien,
der er afgørende. regnskabsafdelingen foretager denne test, men intern revision og senere
ekstern revision forholder sig til den udførte test. han har set, at testen er udført, også for de
foregående år. testen er omtalt af brugervenlige grunde i årsregnskabet for 2008, men er ikke
gentaget i 2009. det er ikke et udtryk for, at testen ikke er foretaget. hvis testen ikke havde
været foretaget, ville der ikke kunne være afgivet blank påtegning på regnskabet.
placeringen af goodwill og den senere nedskrivning er helt entydigt korrekt i markets.
        det giver ingen mening at tale om, at der burde have været budgetteret med
nedskrivninger på goodwill. hvis man allerede i 2008 kunne sige noget om værdien af
goodwill i 2009, skulle man nedskrive allerede i 2008.
        han kan ikke udtale sig om medarbejdernes forventninger til bonus. goodwill blev i
2009 diskuteret i hele branchen. han ville ikke anbefale, at medarbejderne indrettede deres
forventninger til bonus ud fra de månedlige opgørelser.
                                              - 27 -
       både i bankdata systemet og i axapta kan der dannes resultatopgørelser. disse
konsolideres til fm4 til en samlet resultatopgørelse, hvilket giver cfo med driftsregnskab
for hver afdeling. i axapta systemet optages goodwill på aktivsiden. på passivsiden optages
forpligtigelser til løn, husleje og bonus. når goodwill nedskrives på aktivsiden, medfører det
også en nedskrivning på resultatopgørelsen. tilsvarende slår forpligtigelserne på
passivsiden igennem på resultatet. der udarbejdes ikke en intern balance, som det kendes i
det eksterne regnskab.
       eksogene ændringer er udefrakommende ændringer, som intet har med driften at
gøre, og nedskrivning på goodwill er ikke en sådan ændring. en eksogen ændring kunne
være koncernens frasalg af livsforsikringsselskabet. en markedsændring er ikke en eksogen
ændring. strukturændringer og opsigelser er heller ikke eksogene ændringer, da de er
forholdsvis ofte forekommende.
       det er relativt simpelt at samle oplysninger om indtægter af valuta, renter og aktier.
den vanskelige opgave består i at skille indtægterne fra hinanden og placere en indtægt for
eksempel i renter. der er dog et skæringspunkt mellem banken og markets på
valutaforretningen. det var middle offices opgave at sikre den løbende kontering og at
sikre, at transaktioner og beholdninger blev placeret rigtigt. indtjeningen skulle
afrapporteres, der skulle afstemmes og kvalitetssikres. der var flere medarbejdere involveret
i arbejdet. arbejdet kunne ikke udføres med samme sikkerhed på dagbasis som på måneds,
kvartals eller årsbasis.
       det ville være i strid med de børsretlige regler at fremlægge hele det interne regnskab.
om det samme er gældende for dele af regnskabet som fx regnskabet for markets, ved han
ikke. det ville nok ikke være et problem at offentliggøre oplysninger om løn.
jens ringbæk har forklaret, at han har været den ene af de to underskrivende revisorer på
alm. brand koncernens årsrapport de seneste 7 år. han har været partner i deloitte siden
2005. som ekstern revisor er det hans opgave at afgive revisionspåtegning på årsrapporten,
og erklæring om, at årsrapporten giver et retvisende billede.
       han kender til bonusordningerne, men har ikke været involveret i deres tilblivelse.
den generelle ordning var for alle medarbejdere i markets. partnermodellen var et forsøg på
at give en art medejerskab til en snæver kreds. resultatmålet i partnermodellen var også et af
                                             - 28 -
målene i den generelle ordning. men i partnermodellen var udgiften til bonus efter den
generelle ordning fratrukket. det kan ses som et udtryk for, at man med partnermodellen
rykkede et skridt tættere på bundlinjen.
       erklæringen af 14. juni 2013 er et udtryk for en såkaldt aftalt arbejdshandling. det er
dermed afstemt med kunden, hvilket arbejde der skal udføres. regnskabet for markets, det
vil sige det regnskab, som er fremlagt af alm. brand, og som viser et negativt resultat på ca.
15,8 mio. kr., er afstemt og fundet i overensstemmelse med bankens bogføringsmæssige
registreringer. den faktiske afstemning er foretaget af intern revision. det, som han har
sikret, er, at tallene stemmer til banken underliggende system. regnskabet er trukket fra
cfo.
       banken skal følge de internationale regnskabsstandarder, ifrs, og behandlingen af
goodwill følger derfor disse regler. goodwill optages på balancen som immaterielt aktiv, og
der foretages mindst årligt en nedskrivningstest. hvis testen viser, at værdien ikke er til
stede, skal der nedskrives. denne nedskrivningstest blev foretaget af alm. brand hvert år
efter købet af henton. som ekstern revisor efterprøver han testen og forudsætningerne for
den. ved balancedagen for årsregnskabet for 2009 viste testen, at værdien af goodwill var 0.
det er formelt bankens ledelse, der træffer afgørelse om værdien af goodwill, da det er
ledelsen, der aflægger regnskabet. hvis goodwill ikke havde været nedskrevet til 0 i
årsrapporten for 2009, ville banken ikke have fået en blank påtegning. det er kun købt
goodwill, der kan aktiveres. den goodwill, som oparbejdes gennem driften, kan ikke
aktiveres eller nedskrives. efter årsregnskabslovens er det tilladt at afskrive goodwill lineært.
       goodwill er ikke optaget i cfo. man kunne godt have valgt at indføre balanceposter i
cfo, men man har valgt at føre dem i bank data systemet. nedskrivning af goodwill er ikke
en administrationsomkostning. det vil være meget sjældent, at der ville kunne budgetteres
med en nedskrivning. hvis man kunne forudse en værdiforringelse, ville man skulle
nedskrive med det samme. hvis markets efter nedskrivning af goodwill klarer sig godt
alligevel, vil det ikke medføre, at goodwill skal opskrives. om goodwill skal fratrækkes før
beregning af bonus, afhænger af aftalen.
                det regnskab, som lars hegaard har fremlagt, har han set i forbindelse med
denne sag. han ved ikke, hvad det er, men den øverste del ligner et udtræk fra cfo. den
nederste del ligner ikke noget fra cfo. han har ikke i sin erklæring udtalt sig om forskellen
                                             - 29 -
mellem de fremlagte regnskaber. forskellen kan skyldes forskellige kriterier for udtrækket.
det er nok den mest sandsynlige forklaring. han ved ikke, hvilke kriterier der er anvendt til
lars hegaards regnskab, og kan derfor ikke forklare forskellen. han har selvfølgelig undret
sig over forskellen på 24 mio. kr. han kender de parametre eller kriterier, som er anvendt til
at lave bankens regnskab. når man ikke kender parametrene i lars hegaards regnskab, vil
det være som at lede efter en nål i en høstak at finde årsagen til forskellen. hans rolle er som
nævnt at efterse det arbejde, som banken har udført. han har påset, at de kriterier, som er
anvendt til regnskabet for 2009, er de samme som tidligere, således at grundlaget for
beregningen af partnerbonus er den samme.
      afdelingsregnskabet er udarbejdet på baggrund af regnskabet for hele banken.
regnskabet for markets fremkommer ved at udvælge de indtægter og udgifter, som
vedrører markets. formålet med bankens cfo system er, at man kan gå rigtigt langt ned i
tallene på organisationsniveau, og det er derfor muligt at sammensætte udtræk efter behov.
et afdelingsregnskab er således blot en delmængde af det samlede regnskab. det vil for
eksempel være muligt at se, hvilke elementer af renteindtægter der indgår.
      de kontonumre, som fremgår af lars hegaards regnskab, antager han, svarer til
kontonumrene i cfo. hvis lars hegaards regnskab er dannet fra cfo, og han fik samme
opgave, som den han udførte for alm. brand, ville han kunne afstemme på samme måde.
hvis tallene i regnskabet kunne genfindes i cfo, ville erklæringen nok ikke blive
anderledes.
      han ved ikke, hvad der skete med treasury i 2009. regnskabet for markets vil være
forskelligt afhængigt af, om treasury blev regnet med eller ej. hans erklæring vil ikke blive
anderledes, da han ville kontrollere, at samme koder var trukket ud for 2007, 2008 og 2009.
      der er ikke foretaget en revision, og han har således ikke kontrolleret, at tallene er
korrekte, men har bare forholdt sig til, om tallene stemmer med registreringerne. det er det,
erklæringen går ud på.
      der er ikke regnskabsmæssige regler, der forhindrer offentliggørelse, men de
børsretlige regler siger generelt, at man ikke må offentliggøre noget, der vil kunne påvirke
kursen. det er nok tvivlsomt, om fremlæggelse af oplysninger om renteindtægter fra 2009 i
dag vil kunne påvirke kursen.
                                               - 30 -
parternes argumenter
djøf som mandatar for lars hegaard har indledningsvis anført, at parterne er uenige om
hvordan beregningsgrundlaget for bonus skal opgøres. særligt bestrides, at alm. brand i
beregningsgrundlaget for bonus kan fradrage afskrivninger, omkostninger til løn og bonus
til opsagte medarbejdere og husleje. det gøres gældende principalt, at det er i strid med
parternes aftale, subsidiært at der er skabt en berettiget forventning om, at sådanne udgifter
ikke kan fradrages bonusgrundlaget. undervejs i sagen har der været spørgsmål om syn og
skøn, men dette gjaldt alene udgiftssiden. da de relevante fire udgiftsposter kunne fikseres
til 77 mio. kr., var der ikke grund til at foranstalte syn og skøn. lars hegaard har endvidere
det overordnede synspunkt, at alm. brand har kunnet træffe de beslutninger af strategisk
karakter, som man syntes, men nedskrivningen af de 49 mio. kr. skal ikke belaste
bonusberegningerne. hvis de opsagte medarbejdere fortsat havde været ansat, var
lønudgifterne indgået i regnskabet som udgiftsposter drypvist forhold, og de havde så ikke
belastet regnskabet med et stort engangsbeløb. der opstod herved en cirkulær situation, hvor
lønmodtagerne blev opsagt, hvorefter deres løn belastede regnskabet på en sådan måde, at
bonusgrundlaget forsvandt. dette er i strid med funktionærlovens § 17a og retspraksis.
dette er ikke et spørgsmål om, hvorvidt udgiftsposterne var reelle eller ikke, men det var
nødvendigt at have en slags skyggeregnskab. alm. brand har, trods opfordret hertil, undladt
at give en række oplysninger, herunder om postering af lønudgifter, hvilket må komme alm.
brand processuelt til skade. lars hegaard havde fuldt indblik i markets’ regnskab, indtil han
blev fritstillet midt i januar 2009, og det var alm. brand, der besluttede at lukke for
informationsadgangen i januar 2010. efter sin fritstilling var lars heegaard afskåret fra at
fremlægge beviser, men alm. brand, som var rådig over de relevante oplysninger, har bare
lænet sig tilbage og indtaget den holdning, at det var lars hegaard, der havde et problem
med bevis.
       lars hegaard har ført alle relevante vidner, herunder alle ledere og direktører, der var
involveret i tilblivelsen af partnermodellen. det er typiske arbejdsgivervidner, der i denne
sag har støttet lars hegaards synspunkt. jens ringbæk bekræftede, at det var muligt at tage
goodwill med i regnskabet, men det havde alm. brand valgt ikke at gøre.
                                                - 31 -
         ole joakim jensen var alm. brands vidne. han traf beslutningen om nedlæggelse af
silkeborg-afdelingen og sad centralt med bonusordningerne. det var ikke overraskende, at
denne havde det synspunkt, at man ikke havde lyst til at kaste penge efter opsagte
medarbejdere. revisorernes erklæringer rækker ikke videre end, at de regnskaber, som alm.
brand har fremlagt, indeholder korrekte tal.
        retten skal tage stilling til, om alm. brand har kunnet medregne udgifter for 77 mio.
kr. i bonusberegningen, og om der skal tages udgangspunkt i det regnskab, som lars
hegaard har fremlagt, eller det regnskab, som alm. brand har fremlagt.
        der er reelt tale om simpel obligationsret. lønmodtageren har opfyldt sin del af aftalen
og afventer nu, at arbejdsgiveren opfylder bonusaftalen som aftalt. beslutningen om at lukke
silkeborg-afdelingen og afskedige et antal medarbejdere var ekstraordinær og skal ikke have
betydning for bonusberegningen. der var således ingen, der inden november måned kunne
forudsige beslutningen og konsekvenserne heraf.
        lars hegaard havde, ligesom en række af hans kolleger, forlænget opsigelsesvarsel.
betydningen af periodiseringen af løn i opsigelsesperioden er derfor stor, når et stort antal
medarbejdere opsiges samtidigt.
        lars hegaard blev bedt om at blive på arbejdet i sin opsigelsesperiode, indtil han den
15. januar 2010 var færdig med regnskabet for 2009. herefter blev han sendt hjem og
fritstillet. selvom regnskabet var færdigt, var det pludselig ikke dette regnskab, der skulle
bruges til beregning af bonus, men et nyt udtræk. efter aftalen om den generelle bonus
skulle der gives bonus af resultatet før budgetteret bonus. alm. brand har ikke givet
oplysninger om dette. overskuddet blev 5 mio. kr., og når der lægges 77 mio. kr. til,
svarende til de ekstraordinære udgifter, giver det et bonusgrundlag på mindst 82 mio. kr.
        formålet med partnermodellen var at indføre en transparent bonusordning, der
fremmede medarbejdernes incitament til at blive i deres stillinger hos alm. brand og arbejde
for overskud. spørgsmålet er, om et sådant formål tilgodeses, hvis der lige pludselig i
november måned lægges 77 mio. kr. ind som en ekstraordinær post på omkostningssiden i
bonusberegningen med den konsekvens, at bonus ikke udbetales hverken indeværende år
eller næste år. tabet af incitament hos de afskedigede medarbejdere er en ting, men de to
tilbageværende medarbejdere fik heller ikke bonus efter partnermodellen, men fik til
gengæld anden form for bonus.
                                               - 32 -
        efter de afgivne forklaringer og sagens dokumenter kan bonusaftalen ikke forstås på
anden måde, end at bonusgrundlaget var det interne regnskab, som blev udarbejdet og
afstemt af middle office og lars hegaard. som det fremgår af e-mailen af 21. november 2008
til alle medarbejdere, var det det interne regnskab for december og ikke årsregnskabet, som
udgjorde bonusgrundlaget. det kan ikke forstås på anden måde, end at det var det af lars
heegaard udarbejdede interne december-regnskab, bilag 3, der var bonusgrundlaget, og det
var det regnskab, som han tog med sig, da han blev fritstillet den 15. januar 2010.
revisorerklæringerne kan i denne forbindelse ikke føre til andet resultat. revisorerne
bekræftede blot, at regnskabstallene kan genfindes i bankens bogføringssystem.
regnskabernes udvisende afhænger af, hvilke kriterier der defineres i forbindelse med
udtræk fra cfo’en. der skal en bedre bevisførelse til end den, som alm. brand er
fremkommet med, før det kan lægges til grund, at bilag 3 ikke var beregningsgrundlaget for
bonus.
        en række af de afskedigede medarbejdere følte sig med rette forbigået, da alm. brand
ikke udbetalte den bonus, som de på grundlag af de dagligt udsendte regnskaber fra til
november havde klar forventning om. regnskaberne udviste et solidt bonusgrundlag, men
blev ændret i sidste øjeblik.
        honorering af medarbejdernes berettigede forventning har støtte i funktionærlovens §
17a. denne sag er en art prøvesag om bonus betalinger for i alt 10 mio. kr. til en række
medarbejdere. alm. brand har ensidigt ændre bonusberegningen overfor en række tidligere
medarbejdere, hvilket kan karakteriseres som retsmisbrug. en sådan handlemåde er ikke
fair. havde alm. brand opfyldt lars hegaards provokationer, ville det have været muligt at
få relevante oplysninger. det må have processuel skadevirkning i forhold til alm. brand, at
disse oplysninger ikke er fremkommet.
        hvis retten er enig i, at goodwill ikke skal fratrækkes og tilsvarende de øvrige udgifter,
er det ren matematik at give lars hegaard medhold i dennes påstande 1 og 2. goodwill som
udgiftspost i forbindelse med bonusberegningen var ikke påregneligt for lars hegaard.
goodwill havde ikke tidligere optrådt i nogen beregning og indgik ikke i cfo. placeringens
af periodiseringsomkostningerne var i strid med funktionærretten.
        tærskelværdien for 2010 skal ikke påvirkes af en negativ overskudsandel fra 2009, da
denne er fremmet på forkert grundlag. der findes ikke tal for 2010, og man må derfor falde
                                              - 33 -
tilbage på de berettigede forventninger. bonusordningen var ikke opsagt. lars hegaard var
fritstillet i 2010 og havde ikke mulighed for at påvirke indtjeningen. lars hegaard har krav
på at blive stillet, som om de gældende bonusaftaler var blevet opfyldt efter deres indhold.
alm. brand ændrede i 2010 bonuskonceptet og erstattede de tidligere bonusordninger med
nye bonusordninger. alm. brand foretog derfor ikke en reel regulering af tærskelværdien og
forudsætninger i forhold til den bonusaftale, som var indgået med lars hegaard. lars
heegaard har følgelig krav på bonus i henhold til de aftalte bonusordninger, som om
indtjeningen var svarende til indtjeningen i 2009.
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for alm. brand har anført, at denne sag
drejer sig om bonusgrundlaget. der er ikke tvist om, at medarbejderen har ret til sin andel af
bonus og de dertilhørende feriepenge, hvis bonusmålet er nået. spørgsmålet er, om de fire
udgiftsposter med rette er placeret i markets’ interne regnskab, og om der er periodiseret
korrekt.
        indtjeningsgrundlaget er medtaget korrekt i regnskabet. udgiftsposterne har
sammenhæng med den finanskrise, som fik store konsekvenser for rigtigt mange mennesker.
krisen førte også til ledelsens beslutning om en omstrukturering af hele banken, herunder
markets, hvor kontoret i silkeborg blev lukket. det er udgifterne i denne forbindelse, denne
sag drejer sig om. der er enighed mellem parterne om de enkelte udgiftsposters størrelse.
spørgsmålet er således, om udgifterne skal medregnes i bonusgrundlaget, og om der skal
tages udgangspunkt i det regnskab, som lars hegaard har fremlagt, eller det regnskab, som
alm. brand har fremlagt.
        alm. brand har fra et meget tidligt stadium af sagen tilbudt lars hegaard og hans
rådgivere at gennemgå regnskaber og materiale. tilbuddet er ikke accepteret, og der kan
ikke blive tale om nogen processuel skadevirkning over for alm. brand af denne grund. lars
hegaard har afvist at gennemføre syn og skøn. hvis lars hegaard ønskede at få belyst
forskellen mellem regnskaberne, kunne han have redegjort for de kriterier, som blev anvendt
til at trække tallene til det regnskab, som han har fremlagt.
        sagen drejer sig ikke om funktionærlovens § 17a, som vedrører de situationer, hvor
funktionæren har en forventning, som ikke støttes på aftale. i denne sag foreligger der en
aftale om bonus, og uenigheden drejer sig om bonusgrundlaget. aftalen er afgørende for
                                              - 34 -
bedømmelsen heraf. meningen med bonusordningen var, som det blev forklaret af flere
vidner, at skabe en transparent og gennemskuelig ordning, hvilket giver sig til udtryk i
aftalen. peter reedtz forklarede, at aftalen nærmest gav en matematisk formel for beregning
af bonus. resultatet af det interne regnskab fra cfo giver bonusgrundlaget.
      bonusaftalen gav anledning til gode bonusresultater fra aftalens ikrafttræden i andet
halvår af 2007 og 2008. det er derfor forståeligt, at medarbejderne er skuffede over resultatet
i 2009. resultatet var dog til at forudse på grund af krisen, hvilket blev forklaret af ole
joakim jensen og jens ringbæk. der var store kurstab, kunderne forsvandt, og der var
enorme tab. selvom lars hegaard har gjort et godt stykke arbejde i 2009, er det stadig
årsresultatet, der er afgørende.
      goodwill er korrekt nedskrevet efter reglerne herom, og udgiften er henført til
regnskabet for markets, hvor nedskrivningerne hører hjemme. jens ringbæk og flere andre
har forklaret om de regnskabsmæssige regler. nedskrivningen af goodwillposten er i
årsregnskabet for 2009 også henført under engros banken, og man kan også her se, at det
drejer sig om henton. både den interne og den eksterne revisor har erklæret, at den
regnskabsmæssige placering og håndtering af goodwillposten er i orden.
      cfo er en art driftssystem med regnskabsoplysninger fra hele banken. når der
trækkes et regnskab, defineres en række parametre. revisor har erklæret, at det er de rigtige
parametre, der er anvendt i det regnskab, som alm. brand har fremlagt. det er dermed dette
regnskab, der viser det rigtige resultat. det gøres derfor gældende, at dette regnskab skal
bruges som bonusgrundlag. det har ikke været muligt at finde ud af årsagerne til forskellene
mellem de fremlagt regnskaber.
      det er rigtigt, at goodwill ikke tidligere har optrådt i cfo. tidligere da det gik godt,
var goodwill et aktiv på balancen, og selvom balancen ikke var med i cfo, betyder det ikke,
at den ikke findes. da goodwill skulle nedskrives, påvirkede det resultatet også i cfo.
      alm. brand og ledelsen i banken har ikke haft nogen intention om, at der ikke skulle
udbetales bonus. der kan imidlertid ske noget årets løb, der får betydning for det samlede
resultat. ledelsen besluttede at omstrukturere, men ledelsen traf ikke beslutning om den
regnskabsmæssige håndtering af beslutningen. de regnskabsmæssige konsekvenser følger af
gældende regler og regnskabsmæssige principper. værditesten af goodwill viste pr.
balancedagen i 2009, at værdien var væk, og banken var derfor nødt til at nedskrive goodwill
                                              - 35 -
til 0. beslutningen blev således ikke truffet for at genere opsagte medarbejdere, men fordi
situationen var dybt alvorlig. havde banken ikke reageret, ville banken ikke have fået blank
revisionspåtegning.
       det giver ikke mening at tale om, at banken burde have budgetteret med nedskrivning
af goodwill. der er heller ikke tale om en eksogen ændring, da beslutningen om at lukke
silkeborg-afdelingen ikke var udefra kommende, men derimod en beslutning, som blev
truffet af bankens ledelse.
       nogle medarbejdere i markets har tilsyneladende knyttet deres bonusforventninger til
det regnskab, som lars hegaard har fremlagt. det er forståeligt, at medarbejderne havde
interesse i, hvordan det gik løbende. men da bonus var knyttet til det endelige regnskab,
kunne man derfor blive skuffet, hvis man havde for store forventninger. men medarbejderne
i markets var ikke uden indsigt i økonomi og regnskabsforhold, og det burde derfor være
åbenbart, at der kunne indtræde forhold, der ændrede et ellers godt foreløbigt resultat.
medarbejderne burde være indstillede på, at det var det endelige regnskab, der talte. det var
aftalt, at årets resultat var afgørende og ikke resultatet dag for dag eller måned for måned.
dette kom også til udtryk i de bonusmeddelelser, der kom ud, når året var gået. bo overvad,
der ikke har bindinger til nogen af sagen parter, forklarede, at det var først, når man fik
bonusmeddelelsen, man kunne vide, hvor stor bonus blev. mange af de øvrige vidner i
denne sag afventer afgørelsen i denne sag, og deres udsagn bør ses i lyset heraf.
       hvis medarbejderne tidligere havde haft opfattelsen af, at de månedlige regnskaber
nogenlunde passede med årets resultat, kan det skyldes, at der ikke tidligere er indtruffet
ekstraordinære udgifter på samme måde som i 2009.
       også periodiseringen af løn og bonus, herunder til opsagte og fritstillede
medarbejdere, er sket efter gældende regnskabsregler. lars hegaard har ikke bestridt, at
dette er den korrekte regnskabsmæssige behandling. medarbejdernes forventning til bonus
kan som følge af aftalen ikke række ud over, at regnskabet skal opgøres regnskabsmæssigt
korrekt. regnskabet er opgjort på samme måde i 2007, 2008 og 2009. dette er bekræftet af
revisor jens ringbæk. der har ikke været protester mod de tidligere regnskaber.
       på samme måde som løn er også omkostningerne til husleje periodiseret efter de
almindelige regnskabsmæssige regler. når lars hegaard ikke har bestridt, at der er
periodiseret korrekt, er det svært at se, at udgiften ikke skulle belaste regnskabet
                                               - 36 -
       når der henses til, at formålet med partnerbonus var at knytte en række medarbejdere
tæt til banken ved at give dem en status, der minder om et medejerskab, giver det god
mening, at de også må tåle, at bonus beskæres, eller som i dette tilfælde falder helt væk, når
det går dårligt for banken. de opsagte medarbejdere kan ikke have nogen forventninger,
som ikke er blevet indfriet i forhold til medarbejdere, som fortsatte i banken. ingen har fået
bonus, og alle medarbejder er derfor stillet lige.
       det er overraskende, at lars hegaard kan gøre gældende, at der er tale om
retsmisbrug. alm. brand har gennemført en lovpligtig nedskrivningstest af værdien af
goodwill. periodisering af udgifter til husleje, løn og bonus er sket efter de
regnskabsmæssige regler.
       alm. brand bør derfor frifindes for betaling af både den generelle bonus og
partnerbonus for både 2009 og for 2010.
sø- og handelsrettens afgørelse
udgangspunktet for afgørelsen i denne sag er ikke funktionærlovens § 17 a, men parternes
aftale. ifølge denne er bonusgrundlaget årets resultat før skat. for så vidt angår
koncernomkostninger skal der tages udgangspunkt i de budgetterede omkostninger, og
således ikke de faktiske omkostninger.
       i ”årets resultat før skat” indgår ultimo posteringer som følge af ledelsens beslutning
om at lukke kontoret i silkeborg, in concreto den periodiserede lønudgift til opsagte
medarbejdere og huslejeudgifter til et opsagt lejemål, hvilket ubestridt er i overensstemmelse
med de internationale standarder for aflæggelse af årsregnskab. dette gælder tillige med
hensyn til den på balancen optagne goodwill på 49 mio. kr., som skulle nedskrives til 0.
goodwillen hidrørte fra købet af henton, hvilket var baggrunden for, at nedskrivningen blev
posteret som tab på regnskabet for markets. ingen af de nævnte omkostninger kan betegnes
som exogene omkostninger, som af den årsag ikke skulle indgå i grundlaget for
bonusberegningen.
                lars hegaard har gjort gældende, at det af ham fremlagte regnskab, bilag 3,
skal anvendes som grundlag for beregningen af bonus, og at medarbejderne på grundlag af
de oplyste regnskabstal frem til november havde en forventning om udbetaling af bonus ved
                                             - 37 -
årets udgang. det er rettens opfattelse, at lars heegaard ikke har godtgjort, at dette
regnskab, bilag 3, skal lægges til grund for bonusberegningen. det forhold, at medarbejderne
i løbet af året 2009 muligt havde fået en forventning om, at der ville blive udbetalt bonus for
det pågældende år, findes ikke at kunne ændre på det aftalte grundlag for
bonusberegningen.
       alm. brand har derfor med rette fratrukket udgifterne til opsagte medarbejdere,
husleje og goodwill, og retten finder i det hele, at det af alm. brand fremlagte regnskab skal
danne grundlag for bonusberegningen for såvel den generelle bonus som partnerbonus. da
regnskabet for 2009 udviser et underskud, der ved beregningen af bonus skal overføres til
2010, tilkommer der ikke lars hegaard noget bonusbeløb for disse år, hvorfor alm. brand
frifindes.
efter sagens omfang og udfald skal lars hegaard betale sagsomkostninger til alm. brand
med 100.000 kr. sagsomkostningerne forrentes som nedenfor anført.
                                      thi kendes for ret:
alm. brand bank a/s frifindes.
djøf som mandatar for lars heegaard skal inden 14 dage betale 100.000 kr. til
finanssektorens arbejdsgiverforening som mandatar for alm. brand bank a/s. beløbet
forrentes efter rentelovens § 8a.
