- eju
                                       udskrift
                                           af
                        sø- & handelsrettens dombog
                                     ____________
                                          dom
afsagt den 1. december 2014
f-7-10
                                 hk danmark som mandatar for
                                 a
                                 (advokat jacob goldschmidt)
                                 mod
                                 di – dansk industri som mandatar for
                                 fortitech europe aps
                                 (advokat ulla løvschal wernblad)
indledning
sagen angår, om fortitech europe aps’ opsigelse af a var i strid med forskelsbehandlings-
loven.
                                                  -2-
sagen blev anlagt den 12. april 2010 ved retten i roskilde, som på hk danmarks anmodning
ved kendelse af 9. november 2010 henviste sagen til sø- og handelsretten i medfør af retsple-
jelovens § 227, stk. 1.
sagen har været udsat på eu-domstolens afgørelse af 11. april 2013 i de forenede sager c-
335/11 og c-337/11 (ring/werge).
påstande
hk danmark har nedlagt påstand om, at fortitech europe aps til a skal betale 296.460 kr.,
subsidiært et mindre beløb, med tillæg af sædvanlig procesrente fra sagens anlæg.
di – dansk industri har påstået frifindelse, subsidiært betaling af et mindre beløb end påstå-
et.
sagens oplysninger
den 23. maj 2008 tilbød fortitech europe aps (herefter fortitech) a en stilling som ”qa
technical assistant” per 14. juli 2008. i et forudgående stillingsopslag var stillingens ”opgaver
og ansvar” beskrevet på følgende vis:
      ”opgaver og ansvar
           indsamling af analysedata fra interne og eksterne laboratorier
           udarbejdelse af analysecertifikater
           organisere prøveudtagning når nødvendigt
           organisere stabilitetsundersøgelser
           arkiveringsopgaver
           back-up for label udarbejdelse
           back-up for msds udarbejdelse”
a begyndte på arbejde den 14. juli 2008.
der er fremlagt et eksempel på et analysecertifikat til illustration af, hvad as arbejde bl.a. be-
stod af. det fremlagte analysecertifikat består af en enkelt side med tre kolonner med beteg-
                                                     -3-
nelsen på det stof, der er identificeret, mængdeangivelsen (g, mg eller iu) samt analyseresul-
tatet. der er endvidere fremlagt en oversigt udarbejdet af as daværende chef, johnny thylin,
over det ifølge johnny thylin maksimale antal analysecertifikater, som a kan have udarbej-
det i sin ansættelsesperiode (163 stk., eller 5,8 stk. per dag).
fredag morgen den 8. august 2008 aftalte a og johnny thylin via e-mail at mødes samme
dag med henblik på at tale om, hvordan det gik, idet a samtidig oplyste, at der var noget,
som hun ikke syntes fungerede helt optimalt. det pågældende møde blev afholdt senere
samme dag.
torsdag den 21. august 2008 kl. 08:36 meldte a sig syg til johnny thylin i en e-mail, hvoraf
fremgik bl.a.:
       ”jeg har været til lægen i går, jeg har fået noget seneskinnehinde betændelse i min højre
       hånd og skal slappe af og holde den i ro. jeg har fået nogle piller jeg skal tage og skal til
       en bandagist i morgen og have en skinne jeg kan sætte på.
       på tirsdag har jeg en ny tid hos lægen, så der vil han se hvordan det går.
       du er meget velkommen til at ringe, hvis du har spørgsmål [telefonnummer].
       for 14 dage siden hørte jeg ole om han ville bestille et nyt keyboard så jeg ikke skulle
       bruge musen så meget, udmeldingen var at han havde travlt lige nu, men ville kigge på
       det når han havde tid. måske du skulle rykke ham, så vi kan få det bestilt.
       jeg er ked af at svigte jer da jeg ved vi har travlt, men du skal vide at jeg gør alt for at
       holde hånden i ro, så jeg hurtigt kan vende tilbage til jer.”
samme dag kl. 09:38 svarede johnny thylin via e-mail bl.a.:
       ”det er da noget rigtigt møg for dig. jeg håber det snart kommer i orden.
       når du ved hvornår du nogenlunde kommer så vær rar at give mig besked, så jeg bedst
       muligt kan dække perioden indtil da.
       jeg rykker ole for en mousetrapper. jeg går ud fra det er det du mener?”
samme dag kl. 13:03 oplyste johnny thylin via e-mail, at han kunne glæde a med, at en
mousetrapper var på plads.
                                                -4-
af en ”lægeerklæring om uarbejdsdygtighed” udarbejdet af læge steffen brynskov på bag-
grund af en konsultation den 20. august 2008 fremgår under ”patientens egne oplysninger”,
at uarbejdsdygtighedens startdato var den 19. august 2008, og at årsagen til uarbejdsdygtig-
heden var ”sygdom” og ”arbejdsskade”. varigheden af uarbejdsdygtigheden blev skønnet til
to uger fra attestens udstedelsesdato den 26. august 2008.
ved e-mail af 26. august 2008 til johnny thylin meldte a sig syg i yderligere 14 dage, idet
hun bl.a. henviste til den nævnte lægeerklæring.
ved en ny ”lægeerklæring om uarbejdsdygtighed” udstedt af læge steffen brynskov den 9.
september 2008 blev uarbejdsdygtighedens varighed skønnet til at være 4-8 uger fra attestens
udstedelsesdato.
ved brev af 26. september 2008 fra fortitech blev a opsagt med en måneds varsel til fratræ-
den den 31. oktober 2008 samt fritstillet i opsigelsesperioden. brevet indeholdt ikke en be-
grundelse for opsigelsen.
ved brev af 30. september 2008 til di – dansk industri bad hk sjælland om, at der blev af-
holdt et mæglingsmøde i sagen. den 15. oktober 2008 meddelte hk sjælland imidlertid, at
sagen blev trukket.
ved brev af 16. oktober 2008 til hk sjælland oplyste fortitech, at opsigelsen af a var be-
grundet i ”det meget lange sygefravær”.
efter at sagen var blevet forelagt hk’s juridiske afdeling vendte hk sjælland ved brev af 27.
oktober 2008 tilbage til di - dansk industri og meddelte, at hk sjælland ønskede en forhand-
ling vedrørende brud på forskelsbehandlingsloven, at der ville blive krævet en godtgørelse
svarende til 9 måneders løn.
der blev afholdt et mæglingsmøde den 9. december 2008, men enighed kunne ikke opnås.
                                                     -5-
af et journalnotat af 3. og 8. september 2008 fra en fysioterapeut på parkens privathospital
fremgår bl.a.:
       ”*3. september 2008+
       pt. henvender sig p.g.a smerter fra højre håndled og albue samt skulder.
       hun har fået nyt arbejde for 6 uger siden med meget tastearbejde, smerter de sidste 4
       uger startende i håndled, men nu også i albue og skulder.
       der er tydelig hævelse over extensorkulissen udfra 1 og 2 finger.
       smerter fra extensorlogen i albuen og positive tp i infraspinatus og teres minor med ud-
       stråling til armen.
       der er positiv formanen kompressionstest med udstråling til armen og snurren i fingrene
       samt positiv costae 1.
       hun er sygemeldt og rådes til at fortsætte dette mindst 2 uger endnu.
       evt. volatren gel på håndled da hun ikke kan tåle nsaid – konf med egen læge om dette.
       ims for tp i skulder, albue og rundt om hævelsen i håndleddet.
       instruktion i retraction af nakke og tp behandling med tennisbold.
       plan: kontrol over smerter fra nakken – obs nervetryk samt smertebehandling, hvile i fht.
       håndled og optræning af muskulatur.
       [8. september 2008]
       har haft et par gode dage uden udstråling til armen, men nu igen udstråling til armen.
       derudover idag også hævelse og smerter fra fleksorsenerne i hånden (3. finger)
       fortsat ro og voltaren gel.
       der er øjeblikkelig stop for udstråling ved traction af nakken.
       jeg mener man bør overveje mr scanning af nakken i fht. nervetryk.
       instruktion i traction, øjenbevægelser og nikkebevægelser i liggende.
       ims som sidst.
       bør forholde sig i hverdagen til, at der ikke må være udstråling til armen.”
af et journalnotat af 23. september og 9. oktober 2008 fra overlæge, speciallæge i reumatologi
orla als fra privathospitalet danmark fremgår endvidere bl.a.:
       ”*23. september 2008+
       patient som tidligere er fuldstændig rask, har inden for de sidste par måneder udviklet
       smerter i nakkeregionen med udstråling til højre arm ud i skulderrundingen ned på late-
       ralsiden af højre overarm og ud i de miderste tre fingrer. hun har ligeledes registreret, at
       der er nedsat kraft i armen, specielt ved dorsal fleksion over albuen. udover problemer,
       som måske kan relaterer til cervikal columna har hun skuldersmerter samt smerter sv. til
       laterale epicondyl på højre side. der er smerter omkring højre håndled.
                                             -6-
højre side: fuldstændig fri og uafficeret.
paraklinisk:
patienten har hyperkolesterolæmi, hypertension, begge dele velbehandlet.
socialt.:
pt. er aktuelt sygemeldt.
objektivt:
columna cervicalis: foramen kompressions-test positiv på højre side. der er nedsat ho-
veddrejning mod venstre. der er normal fleksion/ekstension.
højre skulder: der er positiv smertebue ved ca. 65 grader med udstråling til bagsiden af
overarmen. kollisions-test positiv sv. til den bageste del af rotator cuffen. der er udtalt
palpationsømhed sv. til caput commune extensorum og desuden er der objektive foran-
dringer sv. til skråkulissen ved højre håndled.
oe: dybe reflekser livlige, men egale, overalt normal sensibilitet. der er nedsat kraft ved
flexion over højre albue.
konklusion:
patient med diffuse problemer i højre oe. der er nedsat kraft ved flexion over albuen,
normale reflekser, normal sensibilitet. der er udtalt palpationsømhed sv.t. c5/6, c6/7 på
højre side og positiv foramen kompressionstest.
objektivt:
der er lette problemer omkring rotatorcuffen, laterale epikondyl og lidt ved håndleddet.
de sidstnævnte symptomer er nok aftaget noget.
på basis af pt.s neurologiske udfald, er der indikation for rp. mr-scanning af columna
cervicalis.
når denne foreligger, efter vi har indhentet kaution, ser jeg patienten igen.
…
[9. oktober 2008]
patienten som blev udredt for diffuse problemer i højre oe. synes at hun primært var
svært at vurdere på grund af smerterne, hvorfor vi har fået lavet mr skanning af colum-
na cervialis. denne er fuldstændig normal. patienten har nu været sygemeldt i en perio-
de. smerterne lettet betydeligt og idag finder jeg objektivt sv.t. højre skulder positiv test
sv.t. supraspinatuskomponenten, intet kapsulært mønster.
konklusion.
patienten har uden tvivl supraspinatus tendinit som er opstået på arbejdspladsen. jeg har
sagt til hende, at hun bliver fuldstændig rask og skal ikke tage hensyn til, - i sit fremtidige
erhverv, hvilket job hun søger.
hun skal sørge for selvfølgelig, at arbejdspladsen er rimelig ergonomisk indrettet.
kan henvende sig, hvis hun synes, der er behov for injektion. hun står foreløbigt af på
dette.
afsluttet u.d.”
                                                   -7-
ved brev af 16. juli 2009 anmeldte hk danmarks advokat as sagen til arbejdsskadestyrelsen
som en arbejdsskade.
den 31. august 2009 traf arbejdsskadestyrelsen afgørelse om, at den anmeldte sygdom ikke
kunne anerkendes som en arbejdsskade. af arbejdsskadestyrelsens afgørelse fremgår bl.a.:
                                         ”sagens oplysninger
     i anmeldelsen står, at du i forbindelse med dit arbejde med computer har pådraget dig en
     museskade.
     det fremgår af journalen, at du har fået stillet diagnosen højresidig rotatorcuff syndrom.
     du oplyser, at du igennem 20 år i 8 timer om dagen har arbejdet med tekstbehandling,
     regneark og lignende, hvortil du har anvendt tastatur og mus.
     du blev ansat hos [fortitech] den 14. juli 2008, og smerterne/symptomerne opstod efter
     ca. 3 uger. du har fortsat smerter.
     …
                                       afgørelse om afvisning
     den anmeldte sygdom kan ikke anerkendes som en arbejdsskade. (lov om arbejdsskade-
     sikring § 7, stk. 1, nr. 1)
     begrundelse
     din skuldersygdom opfylder ikke kravene for at blive anerkendt efter fortegnelsens
     gruppe c, pkt. 5.1.
     årsagen er, at dit arbejde ikke har indebåret gentagne og kraftfulde skulderbevægelser,
     eventuelt i kombination med akavede arbejdsstillinger for skulderen/overarmen, eller
     statisk løft af overarmen til omkring 60 grader eller mere.
     påvirkningen er derfor ikke omfattet af fortegnelsen.
     erhvervssygdomsudvalget
     en sygdom, der ikke kan anerkendes efter fortegnelsen over erhvervssygdomme, kan
     eventuelt anerkendes, efter at sagen har været forelagt erhvervssygdomsudvalget.
     erhvervssygdomsudvalget kan indstille til anerkendelse:
     1) hvis sygdommen kan optages på fortegnelsen over erhvervssygdomme. det kan den,
          når der efter den nyeste lægelige viden er sammenhæng mellem sygdommen og be-
          stemte påvirkninger.
          (lov om arbejdsskadesikring § 7, stk. 1, nr. 2, 1. led)
                                                    -8-
            eller
       2) hvis sygdommen udelukkende eller i overvejende grad er opstået på grund af arbej-
            dets særlige art
            (lov om arbejdsskadesikring § 7, stk. 1, nr. 2, 1. og 2. led)
       rotatorcuff syndrom som følge af arbejde med computer står ikke på fortegnelsen over
       erhvervssygdomme, og vi mener efter en konkret vurdering ikke, at der er grund til at fo-
       relægge din sag for erhvervssygdomsudvalget.
       årsagen er, at der netop er gennemført et større lægevidenskabeligt udredningsarbejde
       gennem dasam (dansk selskab for arbejds- og miljømedicin), som viser, at der ikke er
       medicinsk bevis for, at arbejde med mus og tastatur kan give sygdomme/smerter i skul-
       deren. selv flere års intensivt arbejde med mus kunne ikke antages at være årsag til skul-
       dergener. erhvervssygdomsudvalget har generelt drøftet rapporten på et møde i februar
       2006. udvalget var enigt om, at der ikke er grundlag for at tage denne sygdom på forteg-
       nelsen over erhvervssygdomme som følge af arbejde med pc-mus og/eller tastatur. (§ 7,
       stk. 1, nr. 2, 1. led)
       vi skønner, at der ikke er mulighed for, at erhvervssygdomsudvalget vil mene, at din
       sygdom med overvejende sandsynlighed er forårsaget af arbejdets særlige art, og indstil-
       le din sag til anerkendelse. din arbejdsfunktion, hvor du i 20 år har arbejdet med mus og
       tastatur, har ikke medført særlige belastninger eller haft et særligt omfang, som kan anses
       for at have givet dig et rotatorcuff syndrom. (§ 7, stk. 1, nr. 2, 2. led)
       ud fra en samlet vurdering af de belastninger du har været udsat for ved arbejdet med
       computermus og tastatur er det med andre ord ikke overvejende sandsynligt, at dine
       skuldergener, er forårsaget af arbejdet.”
forklaringer
a har forklaret bl.a., at hun er uddannet laborant. hun har arbejdet som laborant i 10 år hos
novo nordisk. hun var efterfølgende ansat i ca. 10 år på en institution for psykisk handi-
cappede, hvor hun sad på kontor og indberettede løn, ordnede regnskaber mv. hun har må-
ske siddet ved et tastatur 3-4 timer dagligt igennem alle årene.
hun havde oprindeligt søgt en opslået stilling som receptionist hos fortitech, men kom ikke
i betragtning. hun blev efterfølgende ringet op af johnny thylin, der sagde, at de kunne se,
at hun var uddannet laborant, og at der var en stilling hos fortitech i qa (quality assuran-
ce). stillingsannoncen lød rigtig spændende og alsidig, så det ville hun gerne. da hun talte
med johnny thylin lød det også som om, at det var varierende arbejdsopgaver.
                                               -9-
da hun startede, var det sommerferieperiode, og de lå underdrejet. johnny thylin gik på fe-
rie i 3 uger, da hun startede. hun blev derfor sat til at lave det, som kunne laves uden den
store oplæring, dvs. at lave certifikater og analyseark. hun blev placeret ved et almindeligt
bord (ikke et hæve-/sænkebord) med en computer med en skærm, et alm. tastatur og en alm.
mus med ledning. det var nok lidt en hovsaløsning, men hun var ikke i tvivl om, at det skul-
le være en permanent arbejdsplads. hendes arbejde bestod i at sætte nogle tal ind i nogle
analysecertifikater. når resultaterne kom ind til hende via e-mail eller fra laboratoriet, taste-
de hun dem ind i analysearket. resultaterne kom ikke ind samtidig, så man lagde analysear-
ket fra sig, og så tog man det frem igen. hun havde måske 15-20 analyseark, hun var i gang
med. hun kopierede og klippede forskellige ting ind med musen. hun lavede det fra hun
kom, til hun gik, 8 timer om dagen, bortset fra frokostpausen og tissepauser. når hun var
færdig med sine ting, tog hun nogle af de andres ting. johnny thylins oversigt over analy-
seark indeholder kun de analyseark, som hun har fuldført 100 %. oversigten indeholder ikke
de analyseark, som hun startede, og som andre efterfølgende har færdiggjort.
hun kunne mærke, at hun fik ondt i armen. det begyndt at snurre lidt, og armen blev tung.
det føltes som en overbelastning, ligesom hvis man har været i haven. hun kunne se, at de
andre havde en mousetrapper. sådan en ville hun også gerne have, og hun fik at vide af en
kollega, at hun skulle tale med ole fra indkøb, som kunne bestille en hjem. den 8. august
2008 bad hun derfor ole om at bestille en mousetrapper hjem til hende. samme dag sendte
hun en e-mail til johnny thylin, der nu var kommet tilbage fra ferie. på mødet med johnny
thylin samme dag fortalte hun, at hun ikke syntes, at hendes arbejde var helt optimalt i for-
hold til stillingsbeskrivelsen, at hun var begyndt at kunne mærke lidt i armen, og at hun
havde bestilt en mousetrapper hos ole. de talte ikke meget om det med mousetrapperen og
smerterne i hendes arm. johnny thylin sagde, at opgaverne ville ændre sig efter ferien.
hun fortsatte herefter sit arbejde uden en mousetrapper til den 20. august, og hun kunne
mærke, at det blev værre og værre. hun vågnede om natten ved, at det strålede ud i armen,
og hun kunne ikke løfte noget og tabte ting på gulvet. den var helt gal. hun havde aldrig
haft sådanne symptomer før.
                                               - 10 -
under sin sygemelding hos fortitech brugte hun ikke sin computer derhjemme, kun til at
skrive e-mails til johnny thylin. det kunne hun slet ikke. hun var heller ikke på facebook el.
lign.
overlæge orla als fortalte hende, at han godt kunne forstå, at hun havde så ondt, for det var
en stor overbelastning, hun havde været udsat for. hun er heller ikke selv i tvivl om, at det
skyldes arbejdet. orla als syntes, at hun skulle have foretaget en mr-scanning for at være
sikker på, at det ikke var en discusprolaps. hun tror, at hun fik lagt en blokade/injektion i
skulderen, der skulle tage inflammationen. orla als sagde, at det nok skulle gå i orden igen,
men at hun selvfølgelig skulle være opmærksom på at få de rigtige hjælpemidler, hvis hun
skulle sidde med noget administrativt. hun husker ikke, om orla als nævnte noget om,
hvorvidt symptomerne ville være tilbagevendende. arbejdet har provokeret noget frem i
hendes arm. hun kan mærke, at hun skal tænke lidt over, hvad hun gør. hvis hun f.eks. har
skrevet referat, skal hun ikke gå hjem og spille computer eller lave noget, hvor hun bruger
sin arm meget. så springer det op igen. hun tager lidt hensyn. hun spiller f.eks. ikke bad-
minton eller tennis el. lign. hun skåner sin arm, så hun kan passe sit arbejde. der dukker
symptomer op, hvis hun ikke tager hensyn. så bliver armen overanstrengt.
efter opsigelsen fik hun hurtigt et nyt arbejde på tv3 som tv-planner. der sad hun også for-
an computeren hele dagen. der var hæve-/sænkebord. der bad hun også om en mousetrap-
per. det fik hun, og så gik det fint. hun mærkede ikke noget til skaden. hun var hos tv3 fra
november 2008 til februar 2009.
herefter stod hun i butik, og hun har også været ansat i jobcentret i roskilde kommune med
lønstilskud, hvor hun også sad foran computeren hver dag og lavede bl.a. tilbud om fleksjob.
hun fik herefter fast arbejde som administrativ sekretær på et plejehjem. der var hæve-
/sænkebord og en computer med en trådløs mus og alm. tastatur, men hun fik en mou-
setrapper med det samme. hun har sagt sit job op per 1. august 2014 og er nu frivilligt ledig.
hun ville ikke have haft noget problem med at bestride sit job hos fortitech, hvis der havde
været noget mere variation i det.
                                                  - 11 -
hun har ikke haft sygdomsperioder siden hen.
johnny thylin har forklaret bl.a., at han var ansat som teknisk direktør i fortitech fra 2007 til
2012. han havde ansvaret for kvalitetssikring, kvalitetskontrol, laboratoriet og produktud-
vikling. i den pågældende periode steg antallet af medarbejdere fra godt 40 til 90 medarbej-
dere, så der var fart på.
han deltog i ansættelsessamtalen med a. han kan ikke huske samtalen. de havde fået flere
forskellige produkter pga. fortitechs vækst, og stillingen som assistent i teknisk afdeling be-
stod hovedsageligt i at lave analysecertifikater for de enkelte produkter. vedkommende
skulle rundt og indhente analyseresultaterne i laboratorierne. normalt skulle laboratorierne
selv levere resultaterne, men det kunne også være, at vedkommende selv skulle ud fysisk og
hente dem. det var vigtigt, at vedkommende havde kendskab til kemi, da man skulle være
fortrolig med de forskellige begreber, enheder og tal, der skulle indtastes i skemaet. der
skulle også foretages en vurdering af resultaterne. så det at udfylde et analyseskema drejede
sig ikke kun om regulær indtastning af tal. det meste af arbejdet kunne gå med at finde de
forskellige resultater på laboratoriet eller på papirer og vurdere og diskutere evt. beregnings-
fejl med laboratorierne. der skulle også laves beregninger ind imellem. der kan være fra 5 og
op til 50 stoffer i et skema. 50 stoffer er ekstremt sjældent, og 10-15 stoffer er ikke atypisk.
det er ham, der har lavet oversigten over alle de analysecertifikater, der er blevet produceret
af alle i den periode, hvor a var ansat. a kan godt have lavet dem alle, det ved han ikke. han
har i oversigten angivet, at det tager 10-15 minutter at udarbejde et certifikat, herunder at
finde oplysningerne, og selve tastearbejdet udgør en mindre del heraf.
fortitechs medarbejderes arbejdsstationer var generelt indrettet med hæve-/sænkeborde, er-
gonomiske stole, en computer, en telefon og en lampe. han mener, at der havde siddet en
person på den plads, hvor a kom til at sidde. det undrer ham, hvis a ikke har haft et hæve-
/sænkebord.
                                               - 12 -
han kan ikke huske, om han var på sommerferie, da a tiltrådte, men det er meget muligt.
han kan ikke huske mødet den 8. august 2008 med a specielt klart. han holdt måske 4-6
møder hver dag. han mener, at de talte om, at der var meget arkiveringsarbejde. ca. halvde-
len af medarbejderne havde mousetrappere. de er relativt dyre, så det var blevet aftalt, at
hvis en medarbejder ønskede en mousetrapper, kunne de købe en hjem til vedkommende. så
han er sikker på, at hvis a havde bedt om en mousetrapper, ville han blot have bedt hende
om at henvende sig til ole fra indkøb. han er sikker på, at a under mødet ikke sagde, at hun
havde rigtigt ondt i armen eller noget i den stil, for så er han sikker på, at han havde fundet
en mousetrapper til hende med det samme. den 21. august 2008 mener han, at de simpelthen
bare fandt en ledig mousetrapper.
han havde ikke fået snakket specielt meget med a forud for afdelingsmødet den 4. septem-
ber 2008, hvor hun deltog. mellem den 26. august og den 3. september 2008 talte han med a
over telefonen, hvor de diskuterede hendes muligheder for at komme og lave noget, for de
havde mange arbejdsopgaver og manglede arbejdskraft. han nævnte, om hun kunne hjælpe
med at kigge analysecertifikater igennem, og han spurgte, om hun var i stand til delvist at
bruge en computer. men hertil var svaret nej, og hun kunne heller ikke lave andet. han for-
nemmede ikke, at der var en lyst til at hjælpe. der var andre, som kom ind med taxa i ganske
få timer, selvom de var blevet opereret i benet, fordi der var så travlt. så der var en lidt dårlig
stemning i gruppen over, at a ikke kunne arbejde en smule bare med et eller andet. a boede
også i kastrup, som lå lige ved siden af. lige efter at han havde fået besked fra a om, at hun
slet ikke kunne bruge en computer overhovedet, fortalte deres hr-manager, at det kunne
han ikke forstå, for han havde lige fået at vide fra folk i hans gruppe, at hun lige havde skre-
vet masser af indlæg på facebook.
han så lægeerklæringen om, at a skulle være væk 4-8 uger. han undrede sig lidt over, at der
var sat kryds ud for ”arbejdsskade”. han havde under deres samtaler fået en fornemmelse
af, at smerterne skyldtes noget pludseligt, idet a under en samtale havde nævnt, at det var
en nerve, der sad i klemme. han forbandt ikke hendes smerter med en arbejdsskade. a vid-
                                                     - 13 -
ste ikke, hvad der var i vejen med hendes arm, og han spurgte derfor heller ikke nærmere
ind til det.
han tog heller ikke initiativ til at anmelde det som en arbejdsskade, men det var i øvrigt hel-
ler ikke hans opgave hos fortitech.
johnny thylin opsagde a telefonisk. han kunne godt lide hende, og hun havde de rigtige
kvalifikationer, så han havde forventet, at det ville køre rigtigt godt, men de manglede ar-
bejdskraft og kunne simpelthen ikke klare det mere på grund af as sygemelding. det var
meget usikkert, hvornår a ville kunne komme tilbage, og det var et vigtigt arbejde, som hun
udførte. man kunne ikke bare få en kontorassistent til at tage sig af as arbejde. han syntes,
det var en saglig begrundelse. den person, som de ansatte efterfølgende, havde 35 års erfa-
ring som laborant og blev hos fortitech i hele den resterende periode, hvor han var der.
retsgrundlag mv.
af    forskelsbehandlingsloven          (lovbekendtgørelse       nr.   1349   af   16.   december      2008
om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet mv.) fremgår bl.a.:
                                                     ”§ 1
       stk. 1. ved forskelsbehandling forstås i denne lov enhver direkte eller indirekte forskels-
       behandling på grund af race, hudfarve, religion eller tro, politisk anskuelse, seksuel ori-
       entering, alder, handicap eller national, social eller etnisk oprindelse.
       stk. 2. der foreligger direkte forskelsbehandling, når en person på grund af race, hudfar-
       ve, religion eller tro, politisk anskuelse, seksuel orientering, alder, handicap eller natio-
       nal, social eller etnisk oprindelse behandles ringere end en anden bliver, er blevet eller
       ville blive behandlet i en tilsvarende situation.
       stk. 3. der foreligger indirekte forskelsbehandling, når en bestemmelse, et kriterium eller
       en praksis, der tilsyneladende er neutral, vil stille personer af en bestemt race, hudfarve,
       religion eller tro, politisk anskuelse, seksuel orientering eller national, social eller etnisk
       oprindelse eller med en bestemt alder eller med handicap ringere end andre personer,
       medmindre den pågældende bestemmelse, betingelse eller praksis er objektivt begrundet
       i et sagligt formål, og midlerne til at opfylde det er hensigtsmæssige og nødvendige, jf.
       dog § 2 a.
       …
                                                    - 14 -
                                                     §2
      stk. 1. en arbejdsgiver må ikke forskelsbehandle lønmodtagere eller ansøgere til ledige
      stillinger ved ansættelse, afskedigelse, forflyttelse, forfremmelse eller med hensyn til løn-
      og arbejdsvilkår.
      …
                                                    § 2a
      arbejdsgiveren skal træffe de foranstaltninger, der er hensigtsmæssige i betragtning af de
      konkrete behov for at give en person med handicap adgang til beskæftigelse, til at udøve
      beskæftigelse eller have fremgang i beskæftigelse, eller for at give en person med handi-
      cap adgang til uddannelse. dette gælder dog ikke, hvis arbejdsgiveren derved pålægges
      en uforholdsmæssig stor byrde. lettes denne byrde i tilstrækkeligt omfang gennem of-
      fentlige foranstaltninger, anses byrden ikke for at være uforholdsmæssig stor.
      …
                                                     §7
      stk. 1. personer, hvis rettigheder er krænket ved overtrædelse af §§ 2-4, kan tilkendes en
      godtgørelse.
      …
                                                    § 7a
      hvis en person, der anser sig for krænket, jf. §§ 2-4, påviser faktiske omstændigheder,
      som giver anledning til at formode, at der udøves direkte eller indirekte forskelsbehand-
      ling, påhviler det modparten at bevise, at ligebehandlingsprincippet ikke er blevet kræn-
      ket.”
forskelsbehandlingsloven implementerer bl.a. forskelsbehandlingsdirektivet (rådets direk-
tiv 2000/78/ef af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling
med hensyn til beskæftigelse og erhverv), hvoraf fremgår bl.a.:
                                                ”artikel 1
                                                 formål
      formålet med dette direktiv er, med henblik på at gennemføre princippet om ligebehand-
      ling i medlemsstaterne, at fastlægge en generel ramme for bekæmpelsen af forskelsbe-
      handling med hensyn til beskæftigelse og erhverv på grund af religion eller tro, handi-
      cap, alder eller seksuel orientering.
                                                 artikel 2
                                      begrebet forskelsbehandling
                                                      - 15 -
     stk. 1. i dette direktiv betyder princippet om ligebehandling, at ingen må udsættes for
             nogen form for direkte eller indirekte forskelsbehandling af nogen af de i artikel 1
             anførte grunde.
     stk. 2. i henhold til stk. 1
     a)      foreligger der direkte forskelsbehandling, hvis en person af en eller flere af de i ar-
             tikel 1 anførte grunde behandles ringere, end en anden i en tilsvarende situation
             bliver, er blevet eller ville blive behandlet
     b)      foreligger der indirekte forskelsbehandling, hvis en tilsyneladende neutral be-
             stemmelse, betingelse eller praksis vil stille personer med en bestemt religion eller
             tro, et bestemt handicap, personer, som tilhører en bestemt aldersgruppe, eller per-
             soner med en bestemt seksuel orientering, særlig ufordelagtigt i forhold til andre
             personer, medmindre
             i)      den pågældende bestemmelse, betingelse eller praksis er objektivt begrundet
                     i et legitimt mål, og midlerne til at opfylde det er hensigtsmæssige og nød-
                     vendige, eller
             ii)     medmindre arbejdsgiveren eller enhver anden person eller organisation om-
                     fattet af dette direktiv, i medfør af den nationale lovgivning er nødt til at
                     træffe passende foranstaltninger for så vidt angår personer med et bestemt
                     handicap i henhold til principperne i artikel 5 med henblik på at afhjælpe
                     ufordelagtige virkninger af denne bestemmelse, dette kriterium eller denne
                     praksis.
             …
                                                       artikel 5
                                  tilpasninger til handicappede i rimeligt omfang
             med henblik på at sikre, at princippet om ligebehandling af handicappede over-
             holdes, foretages der tilpasninger i rimeligt omfang. det betyder, at arbejdsgiveren
             skal træffe de foranstaltninger, der er hensigtsmæssige i betragtning af de konkrete
             behov, for at give en handicappet adgang til beskæftigelse, til at udøve den eller
             have fremgang i den eller for at give vedkommende adgang til uddannelse, med-
             mindre arbejdsgiveren derved pålægges en uforholdsmæssig stor byrde. hvis
             denne byrde i tilstrækkeligt omfang lettes gennem foranstaltninger, der er normale
             elementer i den pågældende medlemsstats handicappolitik, anses den ikke for at
             være uforholdsmæssig stor.”
eu-domstolen har bl.a. ved dom af 11. april 2013 i de forenede sager c-335/11 og c-337/11
(ring/werge) fortolket artikel 1, 2 og 5 i forskelsbehandlingsdirektivet. af eu-domstolens
dom fremgår bl.a.:
     ”38     henset til de i denne doms præmis 28-32 anførte betragtninger skal begrebet ”han-
             dicap” forstås således, at det omfatter en begrænsning som følge af bl.a. fysiske,
             mentale eller psykiske skader, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre
                                           - 16 -
   den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet på lige fod med an-
   dre arbejdstagere.
39 det fremgår desuden af fn-konventionens artikel 1, stk. 2, at den fysiske, psykiske,
   intellektuelle eller sensoriske funktionsnedsættelse skal være »langvarig«.
40 det tilføjes endvidere, således som generaladvokaten har anført i punkt 32 i forsla-
   get til afgørelse, at det ikke ses, at direktiv 2000/78 kun omfatter handicap, der er
   medfødt, eller som skyldes ulykker, og udelukker handicap, der er forårsaget af en
   sygdom. det ville nemlig være i strid med selve dette direktivs formål, som er at
   sikre ligebehandling, at definere dets anvendelsesområde med henvisning til årsa-
   gen til handicappet.
41 det skal følgelig fastslås, at hvis en helbredelig eller uhelbredelig sygdom medfø-
   rer en begrænsning som følge af bl.a. fysiske, mentale eller psykiske skader, som i
   samspil med forskellige barrierer kan hindre den berørte person i fuldt og effektivt
   at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre arbejdstagere, og hvis denne be-
   grænsning er af lang varighed, kan en sådan sygdom henhøre under begrebet
   »handicap« som omhandlet i direktiv 2000/78.
42 derimod er en sygdom, som ikke medfører en sådan begrænsning, ikke omfattet af
   begrebet »handicap« som omhandlet i direktiv 2000/78. sygdom i sig selv kan
   nemlig ikke anses for en grund, der sidestilles med de grunde, der er omfattet af
   forbuddet mod forskelsbehandling i direktiv 2000/78 (jf. chacón navas-dommen,
   præmis 57).
43 den omstændighed, at den berørte person kun kan udføre sit arbejde i begrænset
   omfang, er ikke til hinder for, at denne persons helbredstilstand henhører under
   begrebet »handicap«. i modsætning til det af dab og pro display anførte indebæ-
   rer et handicap ikke nødvendigvis en fuldstændig udelukkelse fra at få et arbejde
   eller fra arbejdslivet.
44 det bemærkes i denne henseende, at begrebet »handicap«, således som det følger
   af denne doms præmis 38, skal forstås således, at det omfatter en gene for udøvel-
   sen af en erhvervsmæssig aktivitet, og ikke, som anført af dab og af pro display,
   således, at det er umuligt at udøve en sådan aktivitet. helbredstilstanden for en
   handicappet person, som er i stand til at arbejde, om end kun på deltid, kan derfor
   henhøre under begrebet »handicap«. en fortolkning som den af dab og pro dis-
   play foreslåede ville i øvrigt være uforenelig med målet med direktiv 2000/78, som
   bl.a. er, at en handicappet person kan få adgang til beskæftigelse eller til at udøve
   den.
45 desuden afhænger konstateringen af, at der foreligger et handicap, ikke af karakte-
   ren af tilpasningsforanstaltningerne, såsom anvendelsen af specielt udstyr. det
   skal i denne forbindelse fastslås, at definitionen af begrebet »handicap« som om-
   handlet i artikel 1 i direktiv 2000/78 går forud for fastsættelsen og vurderingen af
   de hensigtsmæssige tilpasningsforanstaltninger i henhold til direktivets artikel 5.
46 i overensstemmelse med 16. betragtning til direktiv 2000/78 tilsigter sådanne for-
   anstaltninger at tage hensyn til behovene hos personer med handicap. de er derfor
   en følge af og ikke en grundlæggende bestanddel af begrebet handicap. ligeledes
   gør de foranstaltninger eller de tilpasninger, som er anført i 20. betragtning til dette
                                                     - 17 -
             direktiv, det muligt at overholde den forpligtelse, der følger af artikel 5 i nævnte
             direktiv, men de finder kun anvendelse på betingelse af, at der foreligger et handi-
             cap.
       47    det følger af de ovenstående betragtninger, at det første og andet spørgsmål skal
             besvares med, at begrebet »handicap« i direktiv 2000/78 skal fortolkes således, at
             det omfatter en tilstand, der er forårsaget af en lægeligt diagnosticeret helbredelig
             eller uhelbredelig sygdom, når denne sygdom medfører en begrænsning som følge
             af bl.a. fysiske, mentale eller psykiske skader, som i samspil med forskellige barrie-
             rer kan hindre den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet på li-
             ge fod med andre arbejdstagere, og denne begrænsning er af lang varighed. karak-
             teren af de foranstaltninger, som arbejdsgiveren skal træffe, er ikke afgørende for,
             om en persons helbredstilstand skal anses for omfattet af dette begreb.”
parternes synspunkter
hk danmark har i overensstemmelse med sit påstandsdokument af 17. september 2014
navnlig anført, at eu-domstolen med ring/werge-dommen har slået fast, at det afgørende
for, om der foreligger et handicap, er, om der kan konstateres "en begrænsning", som forhin-
drer den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre ar-
bejdstagere. eu-domstolen angiver endvidere i ring/werge-dommen, at begrænsningen
bl.a. kan være forårsaget af en lægeligt diagnosticeret helbredelig eller uhelbredelig sygdom.
for at falde ind under handicapbegrebet opstilles yderligere det krav, at begrænsningen skal
være "af lang varighed". det er en prognose for varigheden af den fysiske begrænsning, der
er afgørende for vurderingen af, om den pågældende nyder beskyttelse. hvis den pågæl-
dende er symptomfri, når der er iværksat afhjælpningsforanstaltninger, ændrer det ikke på,
at den pågældende er omfattet af handicapbegrebet, såfremt symptomerne genopstår, hvis
afhjælpningsforanstaltningen ikke er til stede. karakteren af de foranstaltninger, som ar-
bejdsgiveren skal træffe, er ikke afgørende for, om en persons helbredstilstand skal anses for
omfattet af handicapbegrebet. bevisbyrden for, at arbejdstageren lider af et handicap, påhvi-
ler arbejdstageren.
a har af overlæge orla als fået stillet diagnosen "højresidig rotatorcuff syndrom". der er ik-
ke tvivl om, at dette beskriver en latent funktionsbegrænsning, der vil udløse nye sympto-
mer ved tilbagevenden til samme arbejde uden hjælpemidler. det kan således udledes af læ-
                                                 - 18 -
geerklæringen, at a må påregne, at symptomerne kommer igen, hvis ikke hun tager sine
forholdsregler.
hvis en lidelse, som den foreliggende, er latent, er den også langvarig. det er ikke kun alvor-
lige handicap, der er omfattet af forskelsbehandlingsloven. der skal blot foreligge en gene
for udøvelsen af en erhvervsmæssig aktivitet. der er ikke en bagatelgrænse.
fortitech indrettede den arbejdsplads, som a arbejdede ved, uden en mousetrapper. det be-
tyder, at fortitech ved indretning af arbejdspladsen ikke har anset en mousetrapper som en
almindelig nødvendig forekommende del af en sikkerheds- og sundhedsmæssig forsvarligt
indrettet arbejdsplads. allerede af den grund er der tale om en særindretning, der opfylder
kravet om at være en afhjælpningsforanstaltning efter forskelsbehandlingslovens § 2 a.
as opsigelse skyldes en fysisk funktionsnedsættelse, der kunne have været afhjulpet, og der
er dermed tale om en opsigelse i strid med forskelsbehandlingslovens beskyttelse mod opsi-
gelse på grund af handicap. handicappet for a består i, at hun fysisk ikke kan tåle at udføre
tastearbejde, medmindre "arbejdspladsen er rimelig ergonomisk indrettet", jf. konklusionen
fra reumatologisk klinik ved privathospitalet danmark. fortitech var da også indstillet på at
foretage indretning af en ergonomisk korrekt arbejdsplads, men havde ikke tålmodighed til
at afvente, at a fysisk var i stand til at genoptage arbejdet. der ligger heri en anerkendelse af
behovet for en ændret indretning og af en afhjælpningsforanstaltning. samlet må det lægges
til grund, at funktionsnedsættelsen er lægeligt dokumenteret, at a som følge heraf mistede
sit job, og at det ved opstart af nyt arbejde med hjælpemidler er dokumenteret, at hun kunne
have fortsat arbejdet, hvis fortitech havde afhjulpet problemet i tide.
allerede fordi opsigelsen skyldes fraværet, er der påvist faktiske omstændigheder, som giver
anledning til at formode, at der er udøvet forskelsbehandling, hvorefter det påhviler forti-
tech at bevise, at ligebehandlingsprincippet ikke er blevet krænket, jf. forskelsbehandlingslo-
vens § 7 a.
                                                 - 19 -
der bør udmåles en godtgørelse efter forskelsbehandlingslovens § 7 indenfor det påstævnte
beløb, der svarer til 9 måneders løn.
hk danmark har endelig anmodet om, at der stilles præjudicielle spørgsmål til eu-
domstolen vedrørende handicapbegrebet.
di – dansk industri har i overensstemmelse med sit påstandsdokument af 3. december 2013
navnlig anført, at hk danmark ikke har løftet bevisbyrden for, at a på opsigelsestidspunktet
havde et handicap i forskelsbehandlingsdirektivets og forskelsbehandlingslovens forstand.
den særlige bevisbyrderegel i forskelsbehandlingslovens § 7a finder først anvendelse, når
hk danmark har løftet bevisbyrden for, at a havde et handicap.
overlæge orla als har anført bl.a., at a ”vil blive fuldstændig rask og skal ikke tage hensyn
til, - i sit fremtidige erhverv, hvilket job hun søger.” det er herved dokumenteret, at as lidel-
se var af forbigående karakter, og at hun dermed ikke havde en begrænsning af lang varig-
hed, der hindrede hende i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre
arbejdstagere. det bestrides, at overlæge orla als’ konklusion beskriver en latent funktions-
begrænsning, der vil udløse nye symptomer ved tilbagevenden til samme arbejde uden
hjælpemidler.
et forhold, der består i, at a på grund af en ”latent begrænsning” i form af en mulig risiko
for senere at få skuldersmerter, hvis hun ikke sørger for en rimelig ergonomisk indretning af
arbejdspladsen - herunder brug af mousetrapper – udgør endvidere ikke en begrænsning af
lang varighed, som i samspil med forskellige barrierer hindrer hende i fuldt og effektivt at
deltage i arbejdslivet på lige fod med andre. alle personer på arbejdsmarkedet bør sørge for
en rimelig ergonomisk indretning af arbejdspladsen, hvorfor en sådan ”barriere” ikke udgør
en begrænsning begrundet i handicap.
                                                - 20 -
det er ikke tilstrækkeligt eller afgørende, om der er ”en formodning for”, at a ved udførelse
af samme type arbejde på ny vil få symptomer af samme karakter, som hun havde ved un-
dersøgelsen i 2008.
hk danmark ønsker at udvide handicapbeskyttelsen til også at omfatte almindeligt sygefra-
vær.
det er endvidere udokumenteret, at as lidelse kunne eller i fremtiden kan afhjælpes med
teknisk udstyr, som f.eks. den af a nævnte mousetrapper. det fremgår tværtimod af ar-
bejdsskadestyrelsens afgørelse, at der ikke er medicinsk bevis for, at arbejde med mus og ta-
statur kan give sygdomme/smerter i skulderen. en mousetrapper kan heller ikke anses som
en ”særindretning”. forpligtelsen til at træffe tilpasningsforanstaltninger forudsætter endvi-
dere, at der er tale om en person med et handicap, og tilpasningsforanstaltningens karakter
påvirker ikke vurderingen af, om der er tale om et handicap. i den konkrete sag er det ikke
relevant at diskutere tilpasningsforanstaltninger, allerede fordi a ikke havde et handicap.
det forhold, at fortitech stillede en mousetrapper til rådighed for a kan således ikke tillæg-
ges nogen betydning for sagens afgørelse, og det udgør navnlig ikke en anerkendelse af be-
hovet for en tilpasningsforanstaltning, eller at a havde et handicap.
det bestrides, at a blev sygemeldt som følge af en arbejdsskade. det fremgår således af ar-
bejdsskadestyrelsens afgørelse, at det ud fra en samlet vurdering af de belastninger, som a
havde været udsat for ved arbejdet med computermus og tastatur ikke fandtes overvejende
sandsynligt, at hendes skuldergener var forårsaget af arbejdet.
ligebehandlingsprincippet, jf. forskelsbehandlingslovens § 1, stk. 3, og § 2a, er således ikke
blevet krænket.
såfremt sø- og handelsretten måtte finde, at a blev opsagt i strid med forskelsbehandlings-
loven, er der ikke grundlag for at tilkende a en godtgørelse i den krævede størrelsesorden,
henset til niveauet i retspraksis og sagens konkrete omstændigheder, herunder navnlig as
korte anciennitet.
                                               - 21 -
sagen kan afgøres ud fra en konkret vurdering af sagens omstændigheder og den retsprak-
sis, der allerede foreligger fra eu-domstolen, og det er derfor ikke er nødvendigt eller rele-
vant at forelægge præjudicielle spørgsmål for eu-domstolen.
sø- og handelsrettens begrundelse og afgørelse
som det fremgår nedenfor, kan de faktiske omstændigheder i den foreliggende sag ikke be-
grunde en forelæggelse af præjudicielle spørgsmål for eu-domstolen.
efter eu-domstolens dom af 11. april 2013 i de forenede sager c-335/11 og c-337/11
(ring/werge) skal begrebet ”handicap” i forskelsbehandlingsloven og det bagvedliggende
eu-direktiv fortolkes således, at det omfatter en tilstand, der er forårsaget af en lægeligt di-
agnosticeret helbredelig eller uhelbredelig sygdom, når denne sygdom medfører en be-
grænsning som følge af bl.a. fysiske, mentale eller psykiske skader, som i samspil med for-
skellige barrierer kan hindre den berørte person i fuldt og effektivt at deltage i arbejdslivet
på lige fod med andre arbejdstagere, og denne begrænsning er af lang varighed. karakteren
af de foranstaltninger, som arbejdsgiveren skal træffe, er ikke afgørende for, om en persons
helbredstilstand skal anses for omfattet af dette begreb.
arbejdstageren bærer bevisbyrden for, at arbejdstageren på opsigelsestidspunktet led af et
handicap i forskelsbehandlingslovens forstand.
det kan lægges til grund, at a oplevede gener og smerter i forbindelse med udførelsen af sit
arbejde for fortitech i august 2008 og i en periode herefter.
det fremgår imidlertid af overlæge orla als’ journalnotater af 23. september og 9. oktober
2008, at a tidligere var fuldstændig rask, at hun ville blive fuldstændig rask igen, at hun ikke
ville skulle tage særlige hensyn i sin fremtidige jobsøgning, men at hun selvfølgelig skulle
sørge for, at hendes fremtidige arbejdsplads var rimeligt ergonomisk indrettet.
                                                 - 22 -
retten finder på baggrund af de lægelige oplysninger, at a ikke har godtgjort, at hun på op-
sigelsestidspunktet led af en lægeligt diagnosticeret helbredelig eller uhelbredelig latent li-
delse. at a foretrækker at arbejde med en mousetrapper, og at hun ligesom alle andre skal
sørge for, at hendes arbejdsplads er rimeligt ergonomisk indrettet, medfører endvidere ikke
en begrænsning af lang varighed som i samspil med forskellige barrierer kan hindre a i fuldt
og effektivt at deltage i arbejdslivet på lige fod med andre arbejdstagere.
a har således ikke godtgjort, at hun på opsigelsestidspunktet var omfattet af handicapbegre-
bet i forskelsbehandlingsloven og det bagvedliggende eu-direktiv. fortitech skal derfor fri-
findes.
efter sagens udfald skal hk danmark betale sagsomkostninger til di - dansk industri. belø-
bet fastsættes til 60.000 kr. under hensyn til sagens værdi samt sagens omfang, karakter og
forløb, herunder at sagen på hk danmarks anmodning blev udsat umiddelbart før den 17.
december 2013, hvor hovedforhandlingen oprindelig skulle have fundet sted.
                                       thi kendes for ret:
fortitech europe aps frifindes.
hk danmark skal inden 14 dage betale 60.000 kr. i sagsomkostninger til di - dansk industri.
sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8a.
torben kuld hansen                    henrik rothe                  mette skov larsen
            torkild justesen                       charlotte ærthøj lind
               - 23 -
            (sign.)
         ___ ___ ___
udskriftens rigtighed bekræftes
  sø- og handelsretten, den
