                             højesterets dom
                          afsagt tirsdag den 31. marts 2015
sag 196/2013
(1. afdeling)
taks
(advokat steffen sværke)
mod
a, b, c, d, e, f, g, h, i, j og k
(advokat christian andreasen for alle)
i tidligere instanser er afsagt dom af retten på færøerne den 14. juni 2011 og af østre lands-
rets 5. afdeling den 7. november 2012.
i pådømmelsen har deltaget fem dommere: vibeke rønne, jens peter christensen, michael
rekling, oliver talevski og jens kruse mikkelsen.
påstande
appellanten, taks, har nedlagt påstand om frifindelse, dog således at taks anerkender, at
de indstævntes aktiesalg den 18. juli 2003 ikke er skatte- eller afgiftspligtigt, og at taks
dermed som sket skal betale 716.111 kr. til de indstævnte med rente på 0,7 % om måneden fra
den 1. juni 2009.
de indstævnte, a, b, c, d, e, f, g, h, i, j og k (herefter betegnet aktionærerne), har påstået
stadfæstelse.
anbringender
taks har anført, at den ”salgssum” på 152.500.000 kr., der blev aftalt ved aktionærernes
formelle salg af deres aktier i holdingselskab 1 til det af dem nystiftede holdingselskab, hol-
dingselskab 2, skal beskattes som udbytte, jf. kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1, jf. § 1, stk.
                                               - 2 -
2. aktionærerne har ved salget af aktierne søgt at konvertere et skattepligtigt udbytte til en
skattefri aktieavance.
de gennemførte lovændringer på færøerne viser, at lagtinget nærer et stærkt og vedholdende
ønske om, at der pålægges udbytteskat, når der betales udbytte til den endelige ejer, dvs. når
selskabets midler uden modydelse kanaliseres til privatsfæren. de færøske regler om udbytte-
skat, hvorefter alt, hvad der udbetales til aktionærer, anses for udbytte, jf. kapitalgevinstskat-
telovens § 1, stk. 2, er – ligesom den danske ligningslovs § 16 a – baseret på lovgivers ønske
om, at der pålægges skat, når der strømmer penge fra et selskab til dets (ultimative) aktionæ-
rer.
aktionærerne har ved det formelle salg af deres aktier i holdingselskab 1 til holdingselskab
2, kombineret med den efterfølgende fusion af de to selskaber, søgt at navigere uden om de
regler og værnsregler, som lagtinget har vedtaget med det formål at sikre, at der ikke tages
penge ud af et selskab uden beskatning. de dispositioner, der blev foretaget, er udelukkende
sket af skattemæssige årsager med det formål at omgå de gældende skatteregler. der var ikke
nogen erhvervsmæssige grunde til at lave konstruktionen med et holdingselskab (holdingsel-
skab 2) for et andet holdingselskab (holdingselskab 1). aktionærerne har heller ikke kunnet
påvise, at der var nogen forretningsmæssig begrundelse bag salget og fusionen. realiteten er,
at aktionærerne har kanaliseret penge ud af holdingselskab 1 uden at afgive ejerskab til virk-
somheden.
aktionærerne kunne i 2005 have solgt aktierne skattefrit til tredjemand, men det gjorde de
ikke. de ønskede netop ikke at afgive ejerskabet til holdingselskab 1, men ønskede at kanali-
sere midler ud af selskabet uden at betale udbytteskat.
aktionærerne har bl.a. forsøgt at komme uden om værnsreglen i kapitalgevinstskattelovens §
9, stk. 2, som betød, at udbytte fra holdingselskab 1 til holdingselskab 2 ville udløse beskat-
ning, hvis udbyttet blev anvendt til betaling af sidstnævntes gæld til aktionærerne. dette skete
i relation til de 55 mio. kr., som umiddelbart blev udbetalt til aktionærerne ved, at holdingsel-
skab 2 optog lån på 40 mio. kr. i et pengeinstitut, mens de resterende 15 mio. kr. blev lånt hos
holdingselskab 1. holdingselskab 2 var et holdingselskab, og selskabet ville dermed kun
kunne honorere sine gældsforpligtelser ved at modtage udbytte fra holdingselskab 1. så langt
                                                - 3 -
nåede man imidlertid aldrig, da der allerede i 2006 skete fusion af holdingselskab 2 og hol-
dingselskab 1.
det er ikke rigtigt, når det af aktionærerne er blevet anført, at tilsvarende transaktionsmønster
har været udbredt praksis i færøernes erhvervsliv, uden at skattemyndighederne har reageret,
og noget sådant er da heller ikke blevet dokumenteret af aktionærerne.
taks har for højesteret anerkendt, at aktionærernes salg den 18. juli 2003 af aktier til det
udstedende selskab, holdingselskab 1, ikke er skatte- eller afgiftspligtig for aktionærerne.
aktionærerne har anført, at deres dispositioner er lovlige og i overensstemmelse med sel-
skabslovgivningen samt den dagældende kapitalgevinstskattelov. dispositionerne har indadtil
haft det samme indhold som udadtil, deres realitet kan ikke adskilles fra formen, og der er
derfor ikke ud fra omgåelsesbetragtninger hjemmel til at foretage beskatning. aktionærernes
motiv er ikke afgørende for den skattemæssige vurdering.
salget den 27. oktober 2005 af aktierne i holdingselskab 1 til holdingselskab 2 for
152.500.000 kr. er ikke skattepligtigt, fordi salget er omfattet af overgangsreglerne fra 2001 i
kapitalgevinstskattelovens § 27, jf. § 28, stk. 2. aktionærerne havde alle erhvervet deres ak-
tier inden lovens ikrafttræden den 16. november 2001, og de havde ejet aktierne i mere end tre
år. det bestrides, at salget af aktierne i holdingselskab 1 ikke var reelt. salget medførte såle-
des, at aktionærerne afskrev sig muligheden for på et senere tidspunkt at sælge aktierne uden
avancebeskatning, idet deres nye aktier i holdingselskab 2 ikke var omfattet af overgangs-
reglerne i kapitalgevinstskatteloven. hvis salget ikke var blevet gennemført, ville aktierne i
medfør af kapitalgevinstskattelovens § 28, som affattet ved lagtingslov nr. 46 af 16. maj 2006,
have været værdiansat til 887,6 mio. kr. pr. 31. december 2006, jf. revisor hans laksás for-
klaring for landsretten. transaktionerne har derfor ikke været en fordel for aktionærerne. de
mistede tværtimod ved salget en mulig skattefri avance på mindst 637,6 mio. kr. svarende til
forskellen på værdien af aktierne ved salget den 27. oktober 2005 på 250 mio. kr. og værdien
ved afskaffelsen af overgangsreglerne pr. 1. januar 2007.
i 2005 var det på grund af kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2, ikke muligt uden beskatning
at anvende udbyttet fra holdingselskab 1 til holdingselskab 2 som betaling for aktierne.
                                                - 4 -
transaktionen havde således ikke til formål at skabe mulighed for skattefrit udbytte til aktio-
nærerne fra holdingselskab 1. aktionærerne havde intet kendskab til, at lagtinget i foråret
2006 ville ophæve værnsreglen i kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2.
fusionen af holdingselskab 1 og holdingselskab 2 havde ikke til formål at omgå værnsreglen
i kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 2. fusionsplanen blev underskrevet af selskaberne den
17. maj 2006, dvs. dagen efter, at lagtinget havde ophævet bestemmelsen med virkning fra 1.
januar 2007. der blev hverken i 2005 eller 2006 udbetalt udbytte fra holdingselskab 1 til
holdingselskab 2, og der er heller ikke udbetalt udbytte direkte fra holdingselskab 1 til aktio-
nærerne, hvorfor beskatning efter § 9, stk. 2, ikke har været aktuel. formålet med fusionen var
alene en forenkling af koncernstrukturen, og der er tale om en lovlig selskabsmæssig transak-
tion. fusionen er i øvrigt uden nogen skattemæssig relevans, idet fusionen – der blev gennem-
ført som en skattepligtig fusion – ikke er forbundet med skattemæssige fordele for aktionæ-
rerne.
det har i øvrigt formodningen imod sig, at aktionærerne gennem stiftelse af et holdingselskab
skulle have forsøgt at omgå beskatning, når de uden nogen skattepligt kunne have solgt akti-
erne direkte til det udstedende selskab og opnået samme provenu. kapitalgevinstskattelovens
§ 5, stk. 1 – der svarer til den danske ligningslov § 16 b, stk. 1 – fandt således i 2005 som
følge af overgangsreglerne ikke anvendelse på aktier erhvervet før lovens ikrafttræden i 2001.
skattefrit salg af aktier til et holdingselskab er ganske almindelige og velkendte transaktioner
på færøerne. store dele af det færøske erhvervsliv er blevet omstruktureret efter samme møn-
ster, uden at skattemyndighederne har reageret.
aktionærerne har for højesteret frafaldet anbringendet om, at skattekravet er forældet efter §
25 a i lagtingsloven om told- og skatteforvaltning.
forklaringer
til brug for højesteret er der afgivet supplerende forklaring af o, jónfinn thomsen og klaus
rasmussen. der er endvidere afgivet forklaring af f og c.
                                              - 5 -
o har supplerende forklaret bl.a., at holdingselskab 1 havde fået et tilbud om køb af aktier fra
et investeringsselskab på færøerne, notio, på 100 mio. kr., svarende til 1/3 af selskabets
værdi. tilbuddet fra notio var bl.a. betinget af, at notio skulle have et medlem i bestyrelsen.
55 mio. kr. skulle erlægges kontant, resten i aktier i andre selskaber. notio lagde op til, at de
senere ville købe mere af selskabet. der var ikke udbetalt udbytte til aktionærerne i mange år.
der var flere af aktionærerne, der ønskede at sælge. der var 11 aktionærer i selskabet, hvoraf
ca. halvdelen var maskinmestre og halvdelen navigatører, og det var vigtigt at holde på driv-
kraften i selskabet. der havde været flere salg af selskaber på færøerne på dette tidspunkt, og
nogle af aktionærerne ønskede at se penge på bordet. i stedet for at tage imod tilbuddet fra
notio blev det besluttet – for at holde sammen på aktionærkredsen og få et beløb udbetalt – at
oprette et moderselskab eller holdingselskab kaldet holdingselskab 2. holdingselskab 2 be-
talte 55 mio.kr. kontant til aktionærerne i holdingselskab 1 for køb af aktier. de 40 mio. kr.
blev lånt i føroya banki, og de resterende 15 mio. kr. blev lånt fra holdingselskab 1. i forbin-
delse med lånet i banken fik banken sikkerhed i aktierne i holdingselskab 1. banken skulle
have sikkerhed for lånet på 40 mio. kr. aktionærerne havde også panteret i aktierne, men i
prioritet efter banken. de solgte aktierne for 250 mio. kr. til moderselskabet. aktionærerne i
holdingselskab 1 fik i december 2005 udbetalt 55 mio. kr. fra moderselskabet. de resterende
195 mio. kr. blev for halvdelen ydet som lån til selskabet, og den anden halvdel blev indskudt
som aktiekapital i holdingselskab 2. de ønskede, at selskabet skulle have en stor aktiekapital.
de havde fået rådgivning fra deres revisor, klaus rasmussen, og advokat jónfinn thomsen.
det var klaus rasmussen, der var arkitekt på konstruktionen. det var ikke på tale på davæ-
rende tidspunkt, at holdingselskab 2 skulle lægges sammen med holdingselskab 1 igen. hol-
dingselskab 1 fik i december 2005 udbetalt 55 mio. kr. fra moderselskabet. det havde været
på tale at placere et skib i moderselskabet, men hvor aktuelt dette var, husker han ikke. han
husker ikke, hvornår der blev taget beslutning om at fusionere holdingselskab 1 og holding-
selskab 2. klaus rasmussen var med i processen. årsagen til fusioneringen af selskaberne
var, at da der ikke var nogen konkret plan med moderselskabet, var det upraktisk med to sel-
skaber. alt skulle gå igennem to gange. der var snak om, at skattereglerne skulle ændres, og
de måtte følge godt med i, hvad der skete. han mener ikke, at det var skattereglerne, der var
årsagen til, at selskaberne blev fusioneret.
i 2005 havde selskabet 4 skibe. skibene var placeret i datterselskaber i hvert sit selskab. i
2005 var holdingselskab 1 alene holdingselskab. tilbuddet fra notio blev givet til holding-
                                                 - 6 -
selskab 1. der var forkøbsret for aktionærerne. alle 11 aktionærer var aktive på skibene i
2005. der var mange erfaringer med andre selskaber, der ikke havde formået at holde aktio-
nærkredsen intakt med den følge, at selskaberne smuldrede. han kan ikke svare på, hvorfor
man ikke bare udloddede 55 mio. kr. på en generalforsamling. der blev ikke snakket om det
skattetekniske ved at oprette et holdingselskab. formålet med udbetalingen var at få ro blandt
aktionærerne i selskabet. han kan ikke huske, at det skulle have været drøftet at fusionere
selskaberne. lånet mellem holdingselskab 1 og holdingselskab 2 af restbeløbet på 15,3 mio.
kr. skulle betales med afkast fra rederierne. lånebeløbet på 97,5 mio. kr. skulle tilbagebetales
med minimum 3 mio. kr. om året fra 2006. han husker ikke konkret, hvordan holdingselskab
2 skulle tilbagebetale disse penge, men det var vist på tale at lægge et skib i selskabet eller at
udvikle driftselskaberne. det var ikke noget problem for aktionærerne, at banken fik 1. prio-
ritets pant i aktierne. de så ikke så mange ulemper ved dette. de fik skatterådgivning af klaus
rasmussen. han husker ikke, hvad klaus rasmussen havde sagt omkring det skattetekniske,
og han husker ikke, om det blev omtalt, at der ved den anvendte ordning ikke skulle betales
udbytteskat. ved fusionen i maj 2006 var man nok blevet klogere på nogle ting. han ved ikke,
om det var på grund af ændrede skatteregler, at fusionen blev gennemført. holdingselskab 2
betalte ingen afdrag på lånet. lånet blev efter fusionen betalt af holdingselskab 1. aktionæ-
rerne har hvert år fået et afdrag, dog ikke i 2006. han mener ikke at have hørt, at rådgivningen
var givet ud fra, at de skulle betale så lidt skat som muligt. han har ikke overvejet at tage for-
behold for at rette erstatningskrav mod revisoren.
f har forklaret bl.a., at han er maskinmester af uddannelse og har været maskinmester i hol-
dingselskab 1 siden starten. for 7 år siden blev han syg og gik i land. han arbejdede herefter
som teknisk leder på rederiet. han var bestyrelsesformand i holdingselskab 1. han kom i be-
styrelsen i 1988-89, og efter 1-2 år blev han bestyrelsesformand. han var således også for-
mand i 2005. de var 16 aktionærer i starten. nogle har solgt aktierne, og de resterende aktio-
nærer har opkøbt disse. der var i 2005 11 aktionærer, heraf en ny aktionær. i 1985 startede de
med et skib, x. alle aktionærerne sejlede med skibet. de første år var meget svære, men de
klarede det. de købte sidst i 1990’erne skibet y. skibet blev lagt i et datterselskab til hol-
dingselskab 1. x lå også i et selskab for sig selv. de købte senere z. z og y blev senere fusi-
oneret til et selskab. det fjerde skib, v, blev købt. i 2005 havde de 4 selskaber som dattersel-
skaber til holdingselskab 1.
                                               - 7 -
i 2005 blev et nyt moderselskab holdingselskab 2 stiftet. baggrunden herfor var, at der var
flere personer, der gerne ville sælge. de havde igennem flere år købt andre selskaber, og akti-
onærerne i disse havde fået mange penge ud. i 2005 fik de et tilbud fra investeringsselskabet
notio på 1/3 af aktierne. der blev afholdt møde med notio, og længere inde i forløbet kom
det frem, at notio ville betale en del af beløbet med andre aktier. notio ønskede også en be-
styrelsespost. dette var man ikke så interesseret i. der var et godt sammenhold, og fik selska-
bet en ny ejerkreds, kendte man ikke konsekvenserne. det var set før, at selskaber gik i opløs-
ning efter sådanne ændringer. de kiggede sig om efter andre muligheder. de snakkede med
en jurist og en revisor, og så kom det frem, at det var en mulighed at stifte et selskab og sælge
aktierne til selskabet. baggrunden for at vælge den sidste løsning var at holde andre ude og få
ro i selskabet. der var også drøftelser omkring generationsskifter. man snakkede om flere
muligheder for, hvordan holdingselskab 2 skulle afdrage gælden til banken og holdingsel-
skab 1. én mulighed var, at selskabet erhvervede et skib, så der blev lagt aktivitet i selskabet.
hvis der ikke skulle lægges aktivitet i selskabet, måtte pengene komme fra holdingselskab 1
ved at flytte penge op i holdingselskab 2 som udbytte. han er ikke bekendt med det tekniske i
en sådan konstruktion. de var ikke direkte bekendt med andre, som havde lavet en sådan hol-
dingkonstruktion, men havde hørt om dette, bl.a. da rederiet vesturvón blev solgt. han var
ikke bekendt med selskabsstrukturen i disse selskaber. skattereglerne var også en del af over-
vejelserne, idet man vidste, at skatteloven i fremtiden skulle ændres, men det var på det tids-
punkt uvist, hvordan loven ville komme til at se ud. klaus rasmussen rådgav omkring hol-
dingkonstruktionen. revisorens rådgivning omfattede også de skattemæssige forhold, hvilket
havde betydning. der var i 2005 ikke planer om at fusionere selskabet. dette forslag blev
først præsenteret af revisoren i 2006 på baggrund af de nye skatteregler. der var ikke længere
noget formål med at have to selskaber, og det ville forenkle koncernstrukturen. han mindes
ikke, hvilken skattelov der var blevet lavet om. han husker ikke, hvorfor der ikke står noget
om den ændrede skattelov i fusionsplanen. de har ikke overvejet at rejse erstatningskrav mod
revisoren, der stod bag modellen.
c har forklaret, at han er uddannet styrmand og er skipper i rederiet. han har sejlet inden for
branchen, siden han var 14 år. han var med som stifter af selskabet i 1985, og han er aktionær
med en ejerandel på ca. 10 %. planen var at få en brugbar indtægt gennem fiskeriet, og sel-
skabet har siden udviklet sig til et godt rederi. han har siddet i bestyrelsen fra starten til ca. år
2000. aktionærkredsen har stort set været den samme siden start, dog er nogle gået ud af na-
                                                - 8 -
turlige årsager. der er alene indkommet en ny aktionær. der er 11 aktionærer tilbage. der har
ikke været generationsskifter frem til 2005 og heller ikke efter. i 2005 var der 4 skibe, som
var placeret i datterselskaber.
i 2005 solgte aktionærerne aktierne til holdingselskab 2. i denne periode var der flere store
selskaber på færøerne, der blev solgt. for dem var det vigtigt, at ejerkredsen forblev intakt.
forinden havde et investeringsselskab vist interesse for at komme ind i rederiet. dette skabte
en vis uro. nogle tænkte på at sælge og andre ikke. han husker ikke helt, hvad tilbuddet fra
notio gik ud på, men nogle penge, omkring 55 mio. kr., skulle betales kontant, andet skulle
betales i aktier. der blev indkaldt til aktionærmøde den 30. september 2005. han mener, at
der på mødet blev orienteret om tilbuddet fra notio og muligheden for at sælge aktierne til
holdingselskab 2. aktionærerne var ikke inde i finansieringen og konstruktionen, men han
mener, det blev oplyst, at der ville blive taget et lån på 40 mio. kr. det var bestyrelsen sam-
men med klaus rasmussen, der stod for konstruktionen og forhandlingerne. han mener ikke,
at det blev diskuteret, hvordan det nye selskab skulle betale pengene tilbage. han tror, at pen-
gene skulle komme fra skibene. han husker ikke, om der blev snakket om at lægge skibe i
selskabet. i 2005 var der ingen planer om at fusionere holdingselskab 2 og holdingselskab 1.
årsagen til, at selskaberne blev fusioneret i 2006, var vist nok ændrede skatteregler. der har
ikke været udbetalt fra selskabet efter 2005. han husker ikke rådgivernes begrundelse for fu-
sionen.
han kender ikke konstruktionen med at lave et holdingselskab. han fik oplyst, at det var en
almindelig konstruktion. han har ikke tænkt så meget over det. det blev diskuteret meget,
hvordan der skulle forholdes med generationsskifte. selskabet har brugt rådgivere, og han sad
ikke i bestyrelsen i 2005. han har ikke hørt om, at der skulle være taget forbehold, eller at det
har været på tale at tage forbehold for at rejse erstatningskrav mod klaus rasmussen.
jónfinn thomsen har supplerende forklaret bl.a., at hans arbejde som advokat for holdingsel-
skab 1 har bestået i stiftelse af selskabet, salg af skibe og køb af aktier. efterhånden er det
blevet et meget stort selskab. i starten af 2005 havde selskabet 4 datterselskaber. selskabs-
konstruktionen er lavet sådan for at sprede risikoen.
                                               - 9 -
baggrunden for at sælge alle aktierne i holdingselskab 1 til et nystiftet selskab var oprinde-
ligt, at aktionærerne ikke havde fået penge ud fra selskabet. investeringsselskabet notio viste
interesse for selskabet. holdingselskab 1 var fra starten stiftet af lokale folk, og der havde
været den holdning, at man ikke ønskede udenlandsk kapital i selskabet. der kom et bud på
1/3 af vurderingen fra notio. aktionærerne blev delt i to, hvoraf nogle overvejede at sælge.
man ønskede at bevare aktionærkredsen intakt, hvorfor der blev overvejet andre muligheder.
man vidste, at andre havde lavet en konstruktion med et holdingselskab, hvortil den private
aktiebeholdning blev solgt. klaus rasmussen havde meget stor erfaring på området, og det er
blevet fortalt, at selskabet kontaktede denne vedrørende konstruktionen med et holdingsel-
skab.
holdingselskab 2 blev primært stiftet for at bibeholde ejerkredsen. en anden grund var også,
at der i 2001 skete en ændring i kapitalgevinstskatteloven. man havde altid kunnet sælge ak-
tier skattefrit, men ved de selskaber, der blev stiftet efter 2001, skulle der betales 25 % i skat.
i 2005 blev der talt meget mellem politikerne om det ikke holdbare i, at gamle aktier ikke
skulle beskattes, hvorimod de nye skulle, og det var uvist, om reglerne ville blive lavet om.
en tredje grund, som også havde betydning, var, at der var mange andre selskaber, der havde
lavet konstruktionen med at stifte holdingselskab, hvorved aktionærerne havde fået kontant
udbytte skattefrit.
der blev udarbejdet en låneaftale. finansieringen af lånet skulle komme fra skibene. som
konstruktionen var dengang, måtte pengene komme først op til holdingselskab 1, og som han
mindes, var dette pålagt skat på 20 %. det blev nævnt at lægge aktivitet i holdingselskab 2,
men ikke konkret drøftet. banken stillede krav om håndpant i aktierne som sikkerhed for lånet
på 40 mio. kr. til holdingselskab 2.
lånet på 40 mio. kr. kom fra bank nordik. beløbet på 15,3 mio. kr. kom fra holdingselskab
1. han har ikke tænkt over dette. han har ikke tænkt på, at der var forbud mod lån fra datter-
selskab til moderselskab. han var ikke med i spørgsmålet omkring finansieringen af de en-
kelte dele.
han blev involveret i forbindelse med generalforsamlingen, der blev afholdt i maj 2006. der
var i skattemæssig sammenhæng sket den ændring, at aktier erhvervet forinden lovens ikraft-
                                               - 10 -
træden skulle vurderes, og § 9, stk. 2, i kapitalgevinstskatteloven blev ophævet. klaus ras-
mussen mente, at der ikke længere var grund til to selskaber. der var ingen faktiske forhold,
der havde ændret sig fra stiftelsen af holdingselskab 2, til beslutningen om fusionen blev ta-
get.
klaus rasmussen har supplerende forklaret bl.a., at han var fast revisor for holdingselskab 1.
mange selskaber havde lavet konstruktionen med et holdingselskab. der var en regel om
skattefrihed, når aktierne havde en vis alder. nogle havde solgt med stor avance, hvilket der
politisk blev reageret hurtigt på. da det blev besluttet at stifte holdingselskab 2, vidste man,
at der var skatteændringer undervejs. han har ikke kendskab til, at taks har kørt sager mod
andre selskaber, der havde en lignende struktur.
i 2005 blev der udvist interesse for selskabet, og der kom et konkret tilbud fra et investerings-
selskab notio. det var omkring 50 mio. kr., der skulle betales kontant. der havde været ek-
sempler tidligere, hvor aktierne var blevet spredt ud, og skibe var blevet solgt ud af bygderne,
hvilket havde skabt stor uro. dette ville man meget gerne undgå. det havde stor betydning i
hans rådgivning og for hans klienter, hvorvidt salget af aktierne udløste skattepligt.
der har ikke konkret været generationsskifte i selskabet, men dette har været drøftet. hans
opfattelse var, at hans klienter var meget optaget af, at hvis der skulle nye aktionærer ind,
skulle det være i nær forbindelse til de aktionærer, der var i forvejen.
i september 2005 vidste man ikke, hvordan skattereglerne pr. 1. januar 2006 kom til at se ud.
årsagen til stiftelse af holdingselskabet var gennemførelse af salg af aktier skattefrit. risikoen
var, at hvis man ikke solgte nu, ville der komme en beskatning efter 1. januar 2006. man
overvejede ikke på det tidspunkt at fusionere selskaberne. det var en stor overraskelse, at § 9,
stk. 2, blev ophævet, og at skattefriheden for gamle aktier ikke blev afskaffet. hvis myndig-
hederne ikke ville holde fast i § 9, stk. 2, var der ikke noget grundlag for at beholde holding-
selskab 2 som holdingselskab.
hvordan tilbagebetalingen af holdingselskab 2’s lån skulle finansieres, måtte klares i fremti-
den. da lovkomplekset var kommet på plads, blev der kigget på konstruktionen i selskabet.
nu var der to holdingselskaber, og med den måde, det var blevet stiftet på, kunne en senere
                                               - 11 -
fusion ikke ske som skattefri fusion. hvis det skulle ske som skattepligtig fusion, og det blev
gjort på et senere tidspunkt, ville den mulige værdiforøgelse, der lå i koncernen, udløse be-
skatning. hvis man skulle lave den skattepligtige fusion, kunne det lige så godt gøres nu, hvor
værdien var den samme.
højesterets begrundelse og resultat
sagens baggrund og problemstilling
aktionærerne solgte den 27. oktober 2005 alle deres aktier i holdingselskabet holdingselskab
1 til et nyetableret holdingselskab, holdingselskab 2, som de ejede med samme ejerandele
som i holdingselskab 1. af købesummen på 250 mio. kr. blev 97,5 mio. kr. indskudt i hol-
dingselskab 2 som apportindskud, og af de resterende 152,5 mio. kr. blev 55 mio. kr. betalt
kontant i 2005, og der blev indgået en låneaftale om de resterende 97,5 mio. kr., som skulle
afdrages over 10 år. den kontante udbetaling på 55 mio. kr. blev finansieret ved et banklån på
40 mio. kr. og ved et lån fra holdingselskab 1 på 15 mio. kr.
den 26. juni 2006 blev det besluttet at fusionere holdingselskab 1 og holdingselskab 2 med
virkning fra 1. januar 2006 med førstnævnte selskab som det fortsættende selskab.
taks er af den opfattelse, at de 152,5 mio. kr. (salgssummen eksklusive apportindskuddet)
skal beskattes som udbytte, jf. den færøske kapitalgevinstskattelovs § 9, stk. 1, jf. § 1, stk. 2,
hvorimod aktionærerne mener, at der er tale om en skattefri afståelsesavance efter overgangs-
reglerne i samme lovs § 27, jf. § 28, stk. 2.
vurdering
efter den færøske kapitalgevinstskattelovs § 1, stk. 2, anses som udbytte alt, som et selskab
udlodder til aktionærer, andelshavere og lignende. det fremgår af forarbejderne til bestem-
melsen, jf. lagtingslovforslag nr. 31/2002 af 29. oktober 2002, at alle finansielle fordele skal
anses som udbytte, blot der er tale om udlodninger, som tilkommer aktionærerne i deres egen-
skab af aktionærer.
efter bevisførelsen lægger højesteret til grund, at aktionærerne i holdingselskab 1 i mange år
ikke havde fået udbetalt udbytte fra selskabet, hvor der var opsparet betydelige værdier. akti-
                                              - 12 -
onærerne ønskede at få disse værdier ud til sig selv, men de ønskede samtidig ikke at afgive
ejendomsretten til holdingselskab 1 til andre. resultatet blev, at aktionærerne etablerede hol-
dingselskab 2 og overdrog deres aktier til dette selskab. aktionærerne ejede herefter som
nævnt holdingselskab 2 med samme ejerandele, som de havde ejet holdingselskab 1.
der var ingen aktuel eller konkret planlagt økonomisk aktivitet i holdingselskab 2, og der var
heller ingen oplyste konkrete planer for, hvordan selskabets gæld i forbindelse med aktieer-
hvervelsen skulle afvikles.
højesteret finder under de foreliggende omstændigheder, at etableringen af holdingselskab 2
og overdragelsen af aktierne hertil ikke havde nogen forretningsmæssig begrun-
delse. formålet med disse transaktioner må derimod anses at have været at tilvejebringe en
ordning, hvorefter de midler, der var opsparet i holdingselskab 1, kunne overføres til aktio-
nærerne uden udbyttebeskatning efter kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1. dette understøt-
tes af fusionen i 2006 mellem holdingselskab 2 og holdingselskab 1, som blev begrundet
med, at det var uhensigtsmæssigt, at aktionærerne ejede et holdingselskab (holdingselskab 2),
som ejede et andet holdingselskab (holdingselskab 1). fusionen indebar som nævnt, at hol-
dingselskab 2 ophørte med at eksistere, og at aktionærerne på ny ejede samme andel i hol-
dingselskab 1 som tidligere, men til forskel fra tidligere havde holdingselskab 1 nu overtaget
holdingselskab 2's forpligtelser, herunder til at betale resten af beløbet på de 152,5 mio. kr. til
aktionærerne.
på den anførte baggrund finder højesteret efter en helhedsvurdering, at det beløb på i alt
152,5 mio. kr., der tilkom aktionærerne, ikke skal bedømmes som en skattefri afståelses-
avance, men skattemæssigt skal anses for udbytte, jf. kapitalgevinstskattelovens § 9, stk. 1, jf.
§ 1, stk. 2.
højesteret tager herefter taks’ påstand til følge.
sagsomkostningerne er fastsat til dækning af advokatudgifter for alle tre instanser med
4.000.000 kr. og af udgifter til vidneførsel for højesteret med 5.076 kr., i alt 4.005.076 kr.
                                            - 13 -
                                     thi kendes for ret:
taks frifindes, idet taks dog anerkender, at aktiesalget den 18. juli 2003 ikke er skatte-
eller afgiftspligtigt, og at taks dermed som sket skal betale 716.111 kr. med rente på 0,7 %
om måneden fra den 1. juni 2009 til a, b, c, d, e, f, g, h, i, j og k.
i sagsomkostninger for byretten, landsretten og højesteret skal a, b, c, d, e, f, g, h, i, j og
k solidarisk betale 4.005.076 kr. til taks.
det idømte sagsomkostningsbeløb skal betales inden 14 dage efter denne højesteretsdoms
afsigelse.
