Tre ud af fire folketingskandidater oplever chikane og trusler, viser ny undersøgelse.

Der er ikke noget at sige til, hvis visse folketingskandidater synes, at valgkampen i 2022 var ekstra udmarvende og opslidende. Den varede nemlig 27 dage. Kun én gang siden 1990 har den været længere. Læg så dertil oplevelser hvor man bliver udsat for chikane eller trusler, og så synes måneden måske alenlang. En ny undersøgelse af Institut for Menneskerettigheder, som bygger på en repræsentativ stikprøve med svar fra 262 folketingskandidater, viser, at 75 procent af de opstillede kandidater har oplevet chikane eller trusler i valgkampen op til folketingsvalget i 2022. En af dem, der også har modtaget beskeder, der ikke var 'særligt saglige', men derimod 'trælse', er Sólbjørg Jakobsen fra Liberal Alliance. - Det er da lidt træls, men jeg dvæler ikke ved beskeder af den karakter. Grimme kommentarer kommer typisk fra mennesker, som ikke har særligt meget respekt for folk, siger hun. Kvinder og unge rammes hårdest Særligt unge kandidater står for skud. Hele 89 procent af kandidaterne mellem 18 og 39 år oplevede chikane eller trusler under valgkampen i 2022. Gruppen oplevede syv gange så ofte, sammenlignet med kandidater over 40 år, at den seneste hændelse var rettet mod deres alder. Det fremgår videre af undersøgelsen, at mænd og kvinder generelt oplever lige meget chikane. Karakteren af den er dog forskellig. Kvinder oplever nemlig i højere grad, at henvendelserne rettes mod deres køn og udseende. Noget Sólbjørg Jakobsen også har oplevet. Hun er eksempelvis blevet kaldt "lille dukkebarn". Skader demokratiet Louise Holck, direktør for Institut for Menneskerettigheder, mener, at det er bekymrende, at så mange politikere bliver udsat for chikane. - Det skader vores demokrati, at kandidaterne rammes så hårdt af trusler og chikane, og det kan koste deres politiske engagement. For partierne kan det blive rigtig vanskeligt at fastholde og tiltrække kandidater – særligt fra de grupper, der bliver hårdest ramt, siger hun på Institut for Menneskerettigheders egen hjemmeside . Sólbjørg Jakobsen har aldrig genovervejet sin politiske karriere, selvom hun har modtaget hadske kommentarer, men det er ingen hemmelighed, at hun gerne ville være dem foruden. - Vi skal ikke give dem den magt at tegne for stort et skræmmebillede. Det skal nødigt afholde folk fra at deltage i den politiske debat. Jeg forsøger at give negative beskeder mindst muligt opmærksomhed, ellers kommer det til at tærre på en, fortæller hun, inden hun gør det klart, at det er værd at huske, at man som politiker også modtager stor opbakning.