I 2017 vedtog Folketinget en ny ejendomsvurdering af landejendomme. I år bliver der så justeret på ejendomsskatten. Flere af ejendomme, som tidligere gik under kategorien skov- og landbrug, skifter nu til ejerbolig, og det betyder at ejendomsskatten bliver højere for dem, der bor i ejendomme på mellem to og 15 hektar. Eva Vestergaard Holm og hendes mand flyttede i 2015 ind på en mindre landejendom ved Østervrå. Hun har knap tre hektar landbrugsjord, og noget af det lejer hun ud til det større landbrug ved siden af. - Vi ved ikke, hvad det kommer til at koste os. Vi er ikke særlig rige. Jeg er førtidspensionist, og min mand arbejder i træindustrien, så vi har ikke store fede lønninger. Vi får det til at løbe rundt. Men der har været inflation, vi ved vitterligt ikke, om vi har råd til at blive boende her, eller om vi skal sælge det her jord, siger Eva Vestergaard Holm. Indtil videre er regningen til skat overskuelig, men hvad prisen vil blive i fremtiden, ved hun ikke. - Jeg har bare haft så ondt i maven over det her. Det værste, det er uvisheden og uretfærdigheden i det, synes jeg. Eva Vestergaard Holm ved ikke, hvad der kommer til at ske. Hun ved kun, at hun kan se frem til en dyr omgang, når grundskylden stiger. Borgmestre råber op Fem nordjyske borgmestre er blandt de 31 borgmester, der har sendt et brev til blandt andet skatteminister Jeppe Bruus (S), som står bag beslutningen, for at forsøge at få dem til at trække i nødbremsen. De retter stor kritik af de nye ejendomsvurderinger af landejendomme. En af dem er Borgmester i Hjørring Kommune, Søren Smalbro (V), som selv har en del små landejendomme i sin kommune. - Her er rigtig mange landejendomme, vi har i en kommune som Hjørring, de bliver ramt helt uretfærdigt højt på grundskylden, siger han til TV2 Nord søndag eftermiddag. Og spørger man ham, hvad han mener, årsagen til den nye beskatning kan være, mener han, at politikerne på Christiansborg har for lidt kendskab til landområderne. - Det er også fair nok, men så skal man så bare være sindet og sige, her har vi lavet en fejl, det må vi lave om på. Og det er min opfordring herfra, fordi det her rammer bare skævt, og det vil få nogle negative konsekvenser for vores landområder, siger han og bliver bakket op af Eva Vestergaard Holm. - Jeg synes ærlig talt, at der er nogle politikere, som burde komme lidt mere ud på landet, væk fra Christiansborg og så se, hvordan virkeligheden er herude. Det er ikke rige mennesker, der bor her. Brevet fra borgmestrene er da også nået hele vejen til Folketinget på Christiansborg, som hører appellen. - Det tager vi meget seriøst. Vi lytter til kritik, der er kommet ind og kigger på det - også for at se, om der er behov for justeringer. Grundlæggende er det blevet billigere at bo på landet, og det er det, der er hele øvelsen ved det nye ejendomsvurderingssystem, siger Jeppe Bruus (S), der er skatteminister og modtager af brevet. Omkring 15.000 landejendomme i hele landet har fået beskeden om, at de nu går under kategorien ejerbolig. De ser nu frem til en større regning, fordi ejerboligere beskattes højere end grundskyld produktionsjord på landejendomme. Men på landbruget i Østervrå er håbet endnu ikke ude. Og derfor sender Eva Vestergaard Holm en indsigelse. - Jeg er jo nødt til at skrive. Jeg tror ikke, de lytter, men jeg er nødt til at gøre forsøget ved at sige, at jeg synes, det er urimeligt, at jord som bruges som landbrugsjord skal defineres som havejord, siger hun.

Opsummering:
Det er ofte idyllisk at bo på landet, men nu kan det også blive en dyr fornøjelse.