Efter mere end en måned støtter sygeplejerskerne stadig op om strejken, viser en rundspørge. Regeringsindgreb bliver en prøvelse, mener arbejdsmarkedsforsker fra Aalborg Universitet.

Selvom et regeringsindgreb skulle være under opsejling, kan det ikke slå sygeplejerskerne ud af kurs. Efter mere end en måned på barrikaderne, støtter en stor del af sygeplejerskerne fortsat op om Sundhedskartellets strejke. Det viser en rundspørge foretaget af Analyse Danmark, som fagbladet Sygeplejersken offentliggør på fredag. Over 84 procent af de 837 deltagere i fagbladets læserpanel er enten klart positive eller overvejende positive over for konflikten. Til sammenligning er kun 2,3 procent klart negative. Det klokkeklare konfliktbudskab om ligeløn og 15 procent lønstigning over tre år har samlet sygeplejerskerne, mener Dansk Sygeplejeråds formand Connie Kruckow. - Opbakningen betyder alt, og det bliver nemmere at stå fast, når medlemmerne føler, at de selv har formuleret kravet. Og det har de også. For de ønsker selv at få mere i løn, og det er vi alle enige om, siger Connie Kruckow til Ritzau. Truslen om et regeringsindgreb kan ikke rykke ved kravene, som de vil fastholde uanset hvad, slår Kruckow fast. Men ifølge arbejdsmarkedsforsker fra Københavns Universitet, Jørgen Steen Madsen, kan netop et indgreb fra regeringens side være vendepunktet, hvis sygeplejerskerne ikke formår at holde fast i mobiliseringskraften. - Det store spørgsmål er, om de kan bruge opbakningen til en fortsat konstruktiv kamp for at opnå flere resultater, som en lønkommission, eller om der opstår frustrationer, som fører til et langsigtet nederlag. Det vil tiden vise, siger han. Han forklarer, at tidligere konflikter i 90'erne har ført turbulens med sig og blandt andet ført til et formandsskifte - f.eks. da Connie Kruckow overtog posten i 2000. Arbejdsmarkedsforsker Henning Jørgensen fra Aalborg Universitet ser dog ingen fare for intern splid eller svækkelse af sammenholdet. Tværtimod. - Man kan ikke gøre det op i kroner og ører. Verden er ikke helt den samme, når man har været i konflikt. Det skaber en identitetsfølelse og et sammenhold, som kan vare ved i mange år. Foreningen har fået sat en dagsorden og går styrket ud af den her konflikt, siger han.