Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Leif Jensen har sat sig til rette på sin rollator. Med en øl i hånden sidder han i solen på fællesarealet i skurbyen på Stenosvej i Aalborg. Han kan ikke helt huske det, men han mener, at han har boet i skurbyen i cirka seks år. -	Det er da bedre at bo her end at bo i en parkeringskælder. Det gjorde jeg i fire år, siger Leif Jensen. For at tjene penge går han af og til ind til byen for at sælge hjemløsebladet Hus Forbi. Han lægger ikke skjul på, at en stor del af hans dag går med at drikke øl. Selvom han betaler husleje for at bo i skurbyen, mener han, at det er billigere at bo her i forhold til at være hjemløs. -	Da jeg boede på gaden, var min morgenmad tre øl. Det er ret dyrt at få råd til det hver dag. Her hvor jeg bor nu, er der morgenmad hver dag, så det sparer jeg en del penge på, siger Leif Jensen. "Højere til loftet" Der bor seks tidligere hjemløse i skurbyen. De bor i hytter, der består af to værelser og et badeværelse. Botilbuddet er drevet af Kirkens Korshær, og i dagtimerne er der socialpædagoger til stede i det, som Leif kalder ”førerbunkeren”. Det er et fælleshus, hvor beboerne spiser morgenmad, hvis de ellers har lyst. Her må man helst ikke drikke øl eller ryge hash, men det er tilladt på resten af området. I aften -og nattetimerne kan beboerne tilkalde personale, hvis de har brug for hjælp. Et tilkald kan handle om, at en af beboerne er faldet og er kommet til skade. -	De mennesker, der bor her, er mennesker, der har levet på gaden i en stor del af deres liv. De har været ind og ud af herberg eller opgangsfællesskaber og har ikke rigtigt kunne finde sig til rette i en bolig, siger Jonas Jakobsen, der er regionschef for Kirkens Korshær i Nord, Midt og Vestjylland. - Da er det så, at skurbyen kan give lidt mere rummelighed og højere til loftet, hvor vi lykkes med at skabe et hjem for de mennesker, der bor her, fortsætter han. Aalborg Kommune har lige nu planer om at lave en lignende skurby i Nørresundby med 10 beboere. Udsigten til at blive naboer til en skurby med alkoholikere og misbrugere har skabt utryghed. TV2 Nord har fortalt, hvordan Mentiqa-skolen og de naboer, der bor tættest på den kommende skurby, frygter projektet. Er vendt på en tallerken Den frygt genkender Inger Tvorup. Hun bor i nærheden af skurbyen i Aalborg, og hun var også meget bekymret, da den skulle bygges for 26 år siden. Faktisk var hun så bekymret, at hun som daværende formand for Beboerforeningen Kærlundsmarken arrangerede en demonstration foran byrådssalen for at få stoppet projektet. Det var i 1996. I dag er hendes holdning til skurbyen vendt 180 grader. Se arkivklippet fra dengang: -	Vi kan da godt sige, at skurbyen har været en berigelse af kvarteret. Der er nogle sjove typer, og de er jo ganske fredelige. Vi vidste ikke, at det ville blive sådan, men sådan er det blevet, siger Inger Tvorup, der blankt erkender, at hun tog fejl i forhold til skurbyen. I området ligger der også et herberg, der ifølge Inger Tvorup var en del problemer med dengang. Derfor frygtede hun og de andre naboer, at skurbyen ville blive mere af det samme. Det blev det ikke. Men skurbyens succes er ikke kommet af ingenting, påpeger Inger Tvorup. Naboernes protester førte til, at der blev indledt et tæt samarbejde mellem skurbyen, herberget, Aalborg Kommune og beboerforeningerne. De holder møder, hvor Nordjyllands Politi også har bekræftet, at der ikke er mere kriminalitet i deres kvarter i forhold til andre. Samarbejdet har betydet, at man altid ved hvem, man kan gå til, hvis der er problemer, og man har kunne tage konflikter i opløbet. Sådan et tæt samarbejde, skal der også være i Nørresundby, hvis en skurby skal lykkes derovre, mener Inger Tvorup, der i dag er formand for Skipper Samrådet . -	Vi har da været ned i skurbyen for at drikke formiddagskaffe. Vi kommer også, når vi bliver inviteret til fødselsdag dernede, siger Inger Tvorup. Flere uden hjem Baggrunden for at Aalborg Kommune ønsker at oprette en ny skurby er trist. Mens antallet af hjemløse falder på landsplan, så er det stigende i Nordjylland. Det viser en optælling lavet af Vive - Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd. I 2019 var der 374 hjemløse i vores region. I 2022 blev det opgjort til 465 hjemløse. Det er en stigning på knap 25 procent. Skurbyen i Nørresundby bliver større end den i Aalborg, og efter planen kommer den også lidt tættere på et villakvarter. Det er endnu ikke afgjort, hvem der skal drive den kommende skurby, men Kirkens Korshær håber på, at de får opgaven. -	Vi synes, vi har mange gode erfaringer herfra, som vi ville kunne bruge i Nørresundby, siger Jonas Jakobsen. Beboerne ryger hash og drikker mange øl, men ifølge Jonas Jakobsen hører hård narko til sjældenhederne. Der er overvågningskameraer på fællesområderne, fordi personalet vil sikre sig, at der ikke kommer pushere ind i skurbyen. -	Jeg har været ansat i Kirkens Korshær i 16 år, og jeg har ikke fået en eneste klage om skurbyen. Det kan jeg ikke sige om de andre steder, vi driver. Det siger altså lidt, siger Jonas Jakobsen. Leif Jensen synes også, at han og de andre beboere lever forholdsvis fredeligt. -	Det sker da, at vi bliver fulde, og så kan det være, at man skal brække sig eller pisse, siger Leif Jensen, mens han slår en stor latter op. Han er 56 år. Han kommer oprindeligt fra Videbæk og har tidligere arbejdet i flere forskellige omrejsende tivolier. Han fortæller, at personalet hjælper ham med at holde styr på den medicin, han tager. De henter også øl til ham, hvis det er det, han har brug for. Skurbyen har givet ham et hjem. -	Jeg har det fint her. Nu ved jeg hvor jeg skal gå hen. Jeg har ikke nogle planer om, at jeg skal bo andre steder, siger Leif Jensen. Mød ham i indslaget her:

Referat:
Det ender i druk, larm og kriminalitet. Der var i hvert fald det, naboerne frygtede, da der skulle bygges en skurby for hjemløse i Aalborg. Men de tog fejl.