Lidt af en overreaktion. Sådan lyder vurderingen fra Allan Randrup Thomsen, der er professor i eksperimentel virologi ved Københavns Universitet, efter Verdenssundhedsorganisationen (WHO) lørdag har erklæret abekopper for en global sundhedskrise . - Det er en ret bombastisk udmelding, som måske i højere grad giver anledning til en vis frygt i befolkningen, snarere end det tjener til en bekæmpelse af epidemien, siger han til TV 2. Allan Randrup Thomsen argumenterer for, at sygdommen har mange karakteristika, der gør den uegnet til at sprede sig på samme måde som eksempelvis corona. Han nævner, at abekopper kun smitter ved tæt kontakt, at man har symptomer, når man er smitsom, og at vi allerede har værktøjet til at inddæmme den i form af vacciner. - Man tager munden lige lovlig fuld, når man kalder det en global sundhedskrise. Der er vi ikke, og der burde vi slet ikke komme, hvis man ellers på myndighedsniveau tager det alvorligt, siger han. Intern uenighed i WHO Det var generaldirektøren i WHO, Tedros Adhanom Ghebreyesus, der lørdag på et pressemøde overbragte organisationens beslutning. Her fortalte han også, at der havde været uenighed i WHO's ekspertgruppe om, hvorvidt abekopper-udbruddet skulle betegnes som en global sundhedskrise. Ni af ekspertudvalgets medlemmer var imod, mens seks var for. WHO-chefen tog derfor selv beslutningen, selv om et flertal af eksperterne altså ikke mente, at det var nødvendigt, forklarede han. Netop det faktum hæfter Anders Koch, der er overlæge ved Statens Serum Institut (SSI) og Rigshospitalet, sig også ved. Han mener derfor heller ikke, beslutningen er et udtryk for, at sygdommen i sig selv er meget alvorlig. SSI-overlægen mener derimod, det skyldes, at situationen er særdeles uventet - hvilket han er enig i. Som eksempel fremhæver han, at der i øjeblikket er større udbrud rundt omkring i Europa. - Vi har før set det i afrikanske lande, men ikke i vores del af verden, og det er ganske usædvanligt, siger han til TV 2. Hvilken betydning får WHO's beslutning? Anders Koch forklarer, at WHO's beslutning kommer til at betyde en højere aktivitet i nogle lande, eksempelvis i forhold til at diagnosticere tilfælde, overvåge sygdommen og behandle den. Men ifølge SSI-overlægen får det ikke den store betydning herhjemme, at WHO har trykket på knappen og erklæret abekopper for en global sundhedskrise. - For vi har allerede været ret aktive med at overvåge og diagnosticere tilfældene. Sundhedsstyrelsen har også ad flere omgange lavet anbefalinger om forholdsregler de seneste måneder, siger han. Opbygger lagre af vacciner i Danmark Omkring halvdelen af de lande, der har indberettet tilfælde af abekopper, har adgang til vacciner mod sygdommen, meddeler WHO. Danmark er blandt dem, fortæller Anders Koch. - Vi har måske ikke helt så mange, som vi gerne vil, men det bliver der arbejdet på, siger han. Så man er ved at opbygge lagre af vacciner i Danmark? - Ja. Hidtil er der indberettet over 14.000 tilfælde fra 71 lande. Fem mennesker er ifølge WHO døde af sygdommen. I Danmark er der indtil videre indberettet 51 tilfælde. Det første tilfælde blev påvist 23. maj. Det er anden gang i løbet af godt to år, at WHO erklærer en global sundhedskrise. Første gang var i slutningen af januar 2020, da coronavirusset begyndte at brede sig fra Kina og videre til andre lande.

Referat:
Statens Serum Institut oplyser, at man i Danmark er i gang med at opbygge vaccinelagre mod abekopper.