Meget medicin bliver udsolgt, uden dato for hvornår det kommer tilbage på hylderne.

Flere danskere går forgæves på apoteket efter medicin, og det får nu de danske læger til at slå alarm. Mange præparater bliver nemlig i disse dage udsolgt uden udsigt til at komme tilbage på hylderne lige foreløbigt. Det gælder en lang liste af medicin, blandt andet diabetesmidlet Ozempic, flere typer medicin mod epilepsi, hjertemedicin, antabus til alkoholbehandling og penicillin. Den komplette liste over medicin i restordre kan ses hos Lægemiddelstyrelsen. Manglen på medicin betyder, at mange danskere må finde alternative præparater eller helt undvære medicin, hvis ikke der findes et alternativ. Det vækker kritik hos både Lægeforeningen og Dansk Selskab for Almen Medicin. Bøvl og spild af tid Ifølge professor i klinisk farmakologi ved Syddansk Universitet Anton Pottegård, der sidder i en international ekspertgruppe om medicinforsyning, er problemet stigende. - Det er et stort problem og har været det de seneste ti år. Og det er et problem, der bliver mere og mere hyppigt, siger han til TV 2. Årsagen til medicinmanglen på hylderne i de danske apoteker skal findes i de meget sårbare internationale forsyningskæder. - Vi har nogle lægemiddelkæder, der er meget, meget sårbare. Et enkelt stof bliver produceret på en enkelt fabrik, og dermed kan et problem på en enkelt fabrik skabe en meget stor international forsyningsproblemstilling, siger han. Ifølge Bolette Friderichsen, der er formand i Dansk Selskab for Almen Medicin og praktiserende læge, er medicinmanglen et "ret stort" problem i netop disse dage. Det gælder både for patienter og læger. - Det er hver dag, vi finder noget, vi mangler, hvor vi må finde en anden løsning. For patienten er det bøvlet at skulle frem og tilbage mellem apoteket og lægen, og lægen bruger tid på det, som kunne være brugt på andet, siger hun til TV 2. Læge: Medicinalgiganter har ansvaret Bolette Friedrichsen mener, at der er to løsninger på problemstillingen. For det første bør det blive tilladt for læger at udskrive præparater, der er identiske med præparater i restordre, men som ikke er godkendt til brug i Danmark – det, der hedder en ikke-registreret specialitet – til patienter. Det skal de i dag søge om tilladelse til hos Lægemiddelstyrelsen, hvilket kan tage op til ti dage. Derudover mener hun, at verdens medicinalvirksomheder bør have del i ansvaret for, at medicin kommer ud til patienter. - Jeg synes, at medicinalindustrien har et ansvar for at sørge for leveringssikkerhed. De tjener så mange penge på medicin, det kan ikke passe, de ikke kan sørge for leveringssikkerhed, siger hun. En løsning på problemet med forsyningen er dog ikke ligefor, hverken på den korte eller lange bane, lyder vurderingen fra Anton Pottegård fra Syddansk Universitet. - Hele produktionskæden er optimeret i sådan en grad, at det er én eller meget få fabrikker, der producerer et givent stof. Der er ingen lægemidler, der er sikre. Det, vi kan, er at lægge en plan for, hvad vi gør, når det sker næste gang, siger han.