Hvis man påkører og sårer et stykke vildt, kontakter mange Falck eller Dyrenes Beskyttelses alarmcentral på 1812. Så rekvireres en såkaldt schweisshundefører, der med en specialtrænet hund sporer og afliver det sårede dyr, så det ikke ligger og lider et sted i naturen. I Danmark er der 180 frivillige schweisshundeførere til at klare de 7500 trafikeftersøgninger om året. Hundeførerne har imidlertid det problem, at de selv skal betale en del af udgifterne til arbejdet. - Jeg har udgifter for mellem 30 og 40.000 kroner hvert år som schweisshundefører, forklarer Henrik Volhøj Christensen fra Dronninglund. Udgifterne stammer, ifølge Henrik, fra det udstyr, som en schweisshundefører skal bruge for at løse sine opgaver. - Det har taget overhånd Når hundeføreren optages i det officielle register, modtager han et sæt arbejdstøj, et GPS-pejl til hunden og et ID-kort. Alt andet skal han som udgangspunkt selv stille til rådighed. Det betyder, at udstyr til hunden, jagtgevær, riffel, bil  og ekstra tøj er noget hundeføreren selv skal betale af egen lomme. Hundeføreren får dækket sin hundeforsikring, sin ammunition og får kørsel dækket efter statens takster. - Det er helt okay, at en hobby koster penge, men det her har taget overhånd. At der køres mange dyr ned i trafikken er et samfundsproblem, og lige nu siger man til 180 danske hundeførere, at det må I så betale, lyder det fra Jan Nedza, der sammen med sin hund Kejser oplyser at have 200 eftersøgninger til jagt og trafik hvert eneste år. Vil have udgifter dækket De danske hundeførere har nu oprettet et borgerforslag, der, hvis det får underskrifter nok, skal behandles i Folketinget. Du kan læse om borgerforslaget her. Med forslaget vil de have regeringen til at pålægge alle danske bilejere fem kroner ekstra i grøn ejerafgift. Pengene skal bruges til at holde schweisshundeførerne skadesfri, når de hjælper bilister med at finde og aflive sårede dyr. Og sårede dyr er der nok af. I 1990 havde hundeførerne 82 eftersøgninger. I 2021 var antallet 7688. - Det er helt vildt så mange dyr, der påkøres. Det er et resultat af, at flere ved, hvordan man skal reagere når man påkører dyr og så en generel stigning i bestanden af vildt. Derfor får vi også flere og flere eftersøgninger, og nu har vi nået et niveau, hvor det er ved at tage livet af flere schweisshundeførere og deres familier, forklarer Jan Nedza. Samlet vurderer schweisshundeførerne selv, at de frivilligt dækker udgifter for 3,4 millioner kroner på landsplan ved de mange trafikeftersøgninger. Det svarer til knap 20.000 kroner pr. hundefører. Schweisshundeførerne eftersøger også anskudt vildt for de danske jægere. Her betaler jægerne frivilligt et beløb til hundeføreren for hans tid og udgifter.

Opsummering:
Når hundeførerne bliver kaldt ud for at hjælpe de sårede dyr, betaler de selv en del af udgifterne, der hører til. Nu vil de have lavet reglerne om.