Bedrageri, bestikkelse, grov chikane, omsorgssvigt eller noget, som måske bare ikke helt foregår efter de interne regler i kommunen. Hvis kommunen eller en medarbejder i den overtræder loven, skal de ansatte kunne henvende sig i fuld fortrolighed i form af en såkaldt whistleblower-ordning. Sådan har det været i alle kommuner siden december 2021. Men ikke alle benytter den mulighed. I Vesthimmerlands Kommune har man for eksempel ikke fået en eneste indberetning i 2021 og 2022. Borgmester Per Bach Laursen er ellers glad for, man har en whistleblowerordning. - Derfor er det også vigtigt, at folk kender til muligheden for at komme med pip i den elektroniske whistleblower-postkasse. Og der kan kommunen måske have en opgave foran sig, medgiver han. - Det kan ikke hjælpe noget, man har en ordning, ingen kender til, siger Vesthimmerlands Kommunes borgmester, Per Bach Laursen. 3700 personer får rundt regnet løn af kommunen. Men der er altså ingen af dem, der har set noget behov for at bruge ordningen. - Det er da helt vanvittigt, siger Venstre-borgmesteren. Ekspert: Et faresignal Borgmesteren siger det med et smil i stemmen. For han er som sådan ikke overrasket over, det ikke vælter ind med indberetninger. Men vanvittigt eller ej, så er Vesthimmerlands Kommune ikke ene om slet ikke at have fået nogen henvendelser i 2021 og 2022. TV MIDTVEST har fået overblik over antallet af indberetninger i 11 af de 13 kommuner her i landsdelen. Opgørelsen viser, at der i 4 af de 11 kommuner slet ikke er kommet nogen henvendelser. - Det er et faresignal. Det viser, man ikke har gjort godt nok opmærksom på ordningen, eller at dem, der skal indberette, ikke har tillid til ordningen, siger formanden for Transparency International Danmark, Jesper Olsen. Mere alvorligt end mange indberetninger Ingen indberetninger er bestemt ikke lig med, at man ikke har nogen sager, der burde blive taget hånd om. Tværtimod, mener jurist Jesper Olsen. - Jeg nægter at tro på, at der er en kommune, som ikke har sager. - Det er meget mere alvorligt ikke at have nogen indberetninger end at have mange, siger han. Skal fjerne det rådne æble Jesper Olsen og Transparency International arbejder for at mindske korruption verden over. Samtidig er Jesper Olsen ekstern lektor i offentlig ret hos Københavns Universitet. Han kender også embedsværket indefra fra sine tidligere job i Region Hovedstaden og Københavns Kommune. Jesper Olsen medgiver, at mange udfordringer kan løses uden en whistleblowerordning. Det er stadig muligt, at medarbejdere kan gå til deres nærmeste chef, fagforeningen eller en lokalpolitiker. Men whistleblowerordningen er et vigtigt supplement, synes han. For hvis ikke en medarbejder føler sig tryg ved at henvende sig til sin chef eller tillidsmand, skal der været et fortroligt alternativ. Og det behøver ikke at være store sager, man henvender sig med. - Vi skal fjerne det enkelte rådne æble, inden det smitter af på hele kurven med æbler, siger Jesper Olsen. Ingen politianmeldelser Hvis man ser på de indberetninger, der er kommet i 2022 og 2021 her i landsdelen, kunne noget da også tyde på, han har ret. I de 11 kommuner, som TV MIDTVEST har fundet tal fra, har man samlet set modtaget 16 indberetninger. Det er kun 6 af indberetningerne, som er blevet behandlet. Resten faldt ikke inden for reglerne for, hvad man kan indberette. Ingen af de 6 sager er endt med, at nogen er blevet meldt til politiet. Det er ikke nødvendigvis et problem for ordningen, at ingen sager ryger videre til politiet, mener Jesper Olsen. For nogle gange er det også vigtigt at få slået fast, at noget ikke er et problem. Det mindsker snak i krogene. - Uberettiget skyllerumssnak kan være lige så skadelig for kulturen som berettiget kritik af, at der er noget her, der aldrig bliver gjort noget ved, siger Jesper Olsen. Håber på flere indberetninger Korruptionsbekæmperen håber derfor, at der de kommende år vil komme flere indberetninger. Det er nemlig et sundhedstegn, mener han. - Jeg bliver bekymret, hvis ikke tallene stiger de næste par år. For det handler om, om ordningerne er kendte, og hvor tydelige kommunerne er til at fortælle, hvilke konsekvenser ordningen har. Man skal kommunikere, at det nytter noget, siger Jesper Olsen. I Vesthimmerlands Kommune har borgmester Per Bach Laursen (V) og byrådet ikke noget mål for, hvor mange der skal komme med henvendelser via ordningen. Han mener, det ikke behøver at være et problem, der ikke er nogen, som har indberettet noget, de mener kan være strafbart eller et brud på kommunens regler. Det vigtige er, at muligheden for at indberette eksisterer, mener borgmesteren. - Det er fint, at vi har setuppet, så man kan henvende sig, hvis man føler, der for eksempel er chikane eller krænkelser, siger Venstre-borgmesteren. 28.000 kroner for ingenting I Vesthimmerlands Kommune har man købt konsulentvirksomheden BDO til at tage sig af eventuelle indberetninger. Men de har altså ikke haft nogen sager at behandle i 2021 og 2022. For det har Vesthimmerlands Kommune betalt 28.000 kroner. Et beløb, der ville stige, hvis der kom indberetninger. - Det er sådan set billigt. Det er med til at give tryghed til medarbejderne, at de kan indberette noget, siger Per Bach Laursen. Jesper Olsen havde dog hellere set, kommunen havde brugt flere penge og så rent faktisk havde nogle indberetninger, der blev håndteret. For når der ikke er nogen indberetninger, er der en risiko for, problemer ikke bliver løst. - Dem, der bruger 28.000 kroner, skubber i virkeligheden potentielt en meget stor regning foran sig, siger Jesper Olsen.

Opsummering:
Alle kommuner skal have en whistleblowerordning, men det er ikke i alle, der bliver indberettet via ordningen. Det er et problem, mener en ekspert.