Den 1. juni skal danskerne sætte kryds: Ja eller nej til at afskaffe forsvarsforbeholdet. Men rigtig mange unge er i tvivl om, hvad de skal stemme. Det viser en ny megafon-måling, som TV2 har fået lavet. Om 13 dage får alle danskere over 18 – unge som gamle – mulighed for at være med til at afgøre, om det 29 år gamle forbehold, som Danmark har på forsvarsområdet i EU, skal bevares eller afskaffes. Ifølge megafon-målingen er der væsentligt flere af de helt unge vælgere, der endnu ikke har taget stilling i forhold til de ældre aldersgrupper. Det er 38 procent af de 18-29 årige, der svarer, at de ikke ved, hvad de ville stemme, hvis der var valg i morgen. Usikkerheden hos den samlede befolkningen er kun 29 procent. EU er komplekst og langt fra unges hverdag Også på Aalborg Universitet er tvivlen om den kommende afstemning mærkbar. På campuset Create i Aalborg midtby sidder cirka 100 studerende torsdag formiddag og arbejder på projekter og gør klar til de kommende eksaminer. Her er der udpræget usikkerhed om, hvad en ja- eller nej-stemme egentlig betyder for Danmark og vores EU-samarbejde. - Jeg tror, mange unge føler, det er ret abstrakt at forholde sig til, siger Rasmus Hansen. Han er studerende ved Aalborg Universitet, og ved endnu ikke, hvad han skal stemme til folkeafstemningen den 1. juni. - Jeg er i tvivl, fordi jeg rent principielt føler, vi burde bruge EU til noget andet end forsvar. Men når det er sagt, synes jeg på et lavpraktisk plan, at vi skal sige ja, fordi det ikke binder os til at afskaffe forbeholdet, siger han. Ifølge hans studiekammerat Mads Nørgaard Madsen, er der en tydelig årsag til, hvorfor unge er så meget i tvivl. - Jeg tror, det er fordi, EU er så komplekst. Du kan nærmest ikke få et klart svar fra politikerne om, hvad EU rent faktisk er. Og det gør, at samtalen bliver meget abstrakt lige fra start, siger han. De unge søger reelle svar Derfor er Det Nordjyske Mediehus gået sammen med Aalborg Universitet for at indbyde de unge mennesker til paneldebat med tre folketingspolitikere. Sofie Carsten Nielsen og Ane Halsboe-Jørgensen repræsenterede henholdsvis Radikale Venstre og Socialdemokratiet. Begge partier anbefaler at afskaffe forbeholdet. Overfor dem stod Morten Messerschmidt fra DF, der anbefaler at beholde forbeholdet. To studerende, der var mødt op for at blive klogere på politikernes holdning, var Michael Lessél og Rasmus Broeng. - Jeg håber på at kunne få nogle svar i forhold til, hvad der reelt kan ske i fremtiden, hvis vi afskaffer forbeholdet, siger Rasmus Lessél. Han føler selv, at han har sat sig godt ind i stoffet, men mangler stadig de forskellige partiers synspunkter. - Jeg vil gerne høre, hvad politikernes holdning er til det, og få lidt mere dybde på dilemmaet. Hvad er det egentlig, vi skal stemme om, og hvilke konsekvenser, har det for Danmark, spørger han. Rasmus Broeng håber ligeledes på en saglig debat, hvor det bliver gjort klart, hvad der egentlig er på spil. - Debatterne har været meget uklare, og det tror jeg er med til at skabe tvivl hos mange vælgere, siger han. Krig i Europa er både argument for og imod afskaffelse Spørger man Ane Halsboe-Jørgensen og Morten Messerschmidt, hvorfor vi henholdsvis skal afskaffe og beholde forbeholdet, nævner begge politikere den nuværende situation mellem Rusland og Ukraine som argument for deres holdning. -  Der er krig på europæisk jord, og vi skal deltage i vores fælles tryghed og sikkerhed, ikke bare i NATO, men også i EU, siger Ane Halsboe-Jørgensen, mens det bedste argument fra DF'eren lyder: - Denne verdens store trusler - Putin, Kina og så videre - de har mest af alt respekt for NATO, hvor vi står sammen med briterne og amerikanerne. Derfor skal vi ikke til at lave eksperimenter med EU. Vi skal ikke have mere EU, vi skal have mere NATO. Derfor skal man stemme nej, lyder opfordringen fra Morten Messerschmidt. Efter den verbale kamp mellem Sofie Carsten Nielsen, Ane Halsboe-Jørgensen og Morten Messerschmidt, var der blandede meninger om debattens succes. - Den var rigtig fin, siger Rasmus Broeng, og fortsætter: Det blev lidt mere dybdegående, end hvad man måske finder i medierne, og det gør det nemmere at træffe en beslutning. Samme opfattelse delte Michael Lessél dog ikke. - Jeg føler ikke, den har klædt mig bedre på til, hvad jeg skal stemme. Men jeg har da fået mere forståelse for, hvor de forskellige partier står i forhold til EU og Danmarks rolle i det europæiske samarbejde. Er du stadig i tvivl om, hvor du skal sætte dit kryds til folkeafstemningen den 1. juni? Måske kan du blive klogere ved at se explaineren herunder!

Referat:
Unge mellem 18 og 29 er den gruppe i befolkningen, der er mest i tvivl om forsvarsforbeholdet. Derfor inviterede Det Nordjyske Mediehus og Aalborg Universitet torsdag på debat.