Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Brønderslev Marked går i dag under devisen "Danmarks hyggeligste marked". Men de ord ville man nok ikke have brugt i 1886. Her fandt en skelsættende begivenhed sted, som har sat sig i den lokale folkesjæl. Slaget ved Brønderslev Marked - også kaldt "Gendarmslaget". -	Det er måske en mindre batalje i det historiske perspektiv, men i vores omårde har det en stor betydning, siger Anders Kilgast Jensen, museumsinspektør på Museum for Forsyning og Bæredygtighed i Brønderslev                                              og Dronninglund. - Det kendetegner en fællesskabsfølelse, og at vi som vendeboer står imod overmagten. Levede i diktaturstat Det hele sker en septemberdag i 1886. Det er en festdag, for der er marked, og folk skal mødes med familier og venner langvejs fra. Brønderslev føles langt fra København, både geografisk og standsmæssigt. - På det her tidspunkt var man rimelig fattige i Vendsyssel. Man levede fra dag til dag og havde nok i sit eget. Man ville gerne have det, som man altid havde haft det, siger Anders Kilgast Jensen. Derfor er vendelboerne meget lidt begejstrede for konseilspræsidenten (som en statsminister hed dengang) Jacob Brønnum Scavenius Estrup, der er godsejer og voldsomt rig og i disse år styrer landet med hård hånd. - Han var meget imod parlamentarisme og imod almindelig valgret. Det mindede lidt om diktatur, dét han indførte, og der var en modstand mod ham og hans folk, siger Anders Kilgast Jensen. Estrup har sine egne folk inden for militæret - de såkaldte gendarmer - og det er dem, der kommer i karambolage med de lokale. - De var sendt rundt til hele Vendsyssel for at holde ro på tingene. Der havde været mange politiske møder med modstand imod dem. Der var sådan en stemning imod styret, siger Anders Kilgast Jensen. Fulderik starter balladen Den latente folkestemning lurer altså. Men det er en fuld mand, der sætter gang i det hele. Eller to fulde mænd, for at være præcis. - De kommer op at toppes med ejeren på en beværtning i et af markedsteltene, forklarer Anders Kilgast Jensen. Fordi den lokale politibetjent har travlt, så ender det med at blive to af de forhadte gendarmer-soldater, der bliver tilkaldt. - De får smidt de to fulde mænd ud. Den ene mand løber væk, men den anden vil ikke rigtig høre efter. Gendarmerne trækker deres sabler,  og det bliver gnisten, der sætter gang i modstandsbålet. - Der opstår en fælles modstand, og folk råber: "Ned med gendarmerne!", siger Anders Kilgast Jensen. Det er en stor flok, der i fællesskab begynder at vise tænder overfor de nu i alt seks blåklædte statssoldater. - De begynder at skubbe til dem, slå dem med stokke og råbe ukvemsord mod dem, fortæller Anders Kilgast Jensen. Og selvom den lokale herredsfoged forsøger at få styr på den vrede folkemængde, og gendarmerne trækker sig tilbage, så er det ikke nok til at dæmpe gemytterne. -	Lige så snart de begynder at gå, kaster folk sten efter dem. De enkelte soldater, der bliver omringet, er nødt til at slå fra sig med deres sabler, lyder det fra museumsinspektøren. Men det er sådan set det. Markedet fortsætter som hidtil. Ingen dræbte, ingen alvorligt tilskadekomne, ingen gendarmer, der brugte deres rifler. - Et slag med seks mennesker, der trækker sig tilbage, det er jo knapt nok noget, man ville kalde et slagsmål i Jomfru Ane Gade i dag, siger Anders Kilgast Jensen. Langt retsligt efterspil Men Estrup kan ikke leve med, at hans folk, dem der skal stå for ordnen, bliver overfaldet på den måde. Byen bliver erklæret i belejringstilstand, så beværtninger lukker klokken 21.00. - Så sker der et hav af afhøringer efterfølgende for at finde frem til, hvem der stod for oprøret. Men ingen stod konkret for det, så 28 mennesker bliver dømt for mindre forseelser, siger Anders Kilgast Jensen. Retssagerne varer et helt år, og de dømte har alle forskellige aldre, stande og kommer fra forskellige steder fra i Vendsyssel. De kendte ikke hinanden på forhånd. -	Det er ligesom en fælles front for at gøre oprør, siger Anders Kilgast Jensen. Og det er virkelig noget, man bryster sig af i Vendsyssel efterfølgende. -	Nogle bliver hyldet bagefter. Blandt befolkningen er man lidt en helt for at have været med. Det vælger man at fejre senere, fortæller museumsinspektøren. - Der er ligesom en forståelse af, at vendelboer kæmper imod til sidste mand. De er lidt mere stædige. Slaget er bare et af flere eksempler i historien på det, fortsætter han. Holder fast i traditionerne Selvom det er 137 år siden, slaget ved Brønderslev Marked udspillede sig, så har det stadig en stor betydning for markedet i dag. - Det er jo en del af vores historie, og derfor er det faktisk vigtigt for os. Det er ikke bare en byfest, men har rødder i historien, siger Michael Wittrup, der er medlem af markedsudvalget for Brønderslev Marked. Fordi markedet oprindeligt altid blev holdt den første mandag i september, så er det også det, der styrer, hvornår markedet afholdes i dag. - Og så har vi stadig heste her, fordi der var det dengang - det har altid været et heste -og kræmmermarked. I regner ikke med et nyt slag på Brønderslev Marked? - Haha, Nej. Der har vi ændret det lidt, så vi arbejder efter, at markedet er et familiemarked, og der er underholdning hele vejen fra de helt små til de voksne, siger Michael Wittrup. - Og vejrudsigten ser ud til at være rimelig, så vi glæder os, slutter han. Har du fået lyst til at dykke ned i den vendelsysselske folkesjæl, så se eller gense serien "Frit Vendsyssel" her:

Referat:
Der er ikke tale om et stort og blodigt slag. Men vendelboerne, der stod imod statens soldater, blev hyldet i årtier efter.