Det er den tid på året, hvor statens husholdningsbudget skal falde i hak. Forhandlingerne om næste års finanslov er i fuld gang og spidser til. Finansloven bliver kaldt den vigtigste lov i et folketingsår. Venstre er ikke imponeret over, hvordan partiet oplever, regeringen planlægger i 2021 at bruge statens finanser. - Det er en finanslov, der er klinisk renset for vækstinitiativer. Renset for initiativer, der gør Danmark til et rigere og mere velstående samfund, siger Torsten Schack Pedersen. Venstremanden, der er valgt til Folketinget i Thy og på Mors medvirker i en ny udgave af det politiske magasin Krydsfelt på TV MIDTVEST. Sammen med Alex Vanopslagh (LA), Signe Munk (SF) og Thomas Jensen (Soc.dem.) debatterer han, hvordan finansloven for 2021 kan strikkes sammen. - Der er brug for, især på grund af corona-krisen, at der bliver taget initiativer, som er med til at styrke danske virksomheders konkurrenceevne. Og er med til at sikre, at der kommer gang i hjulene. Men der er der meget, der lader tilbage at ønske, synes Torsten Schack Pedersen. Ud af krisen Regeringen planlægger ifølge Thomas Jensen (Soc.dem.) at lande en finanslovsaftale netop med fokus på at få Danmark ud af corona-krisen – men hvor der også er plads til velfærd, grøn omstilling og økonomisk ansvarlighed. - Vi skal lave en finanslov, som fortsætter den grønne omstilling – for det er der arbejdspladser i. Og så skal vi fortsætte med at gøre det på en retfærdig måde. Vi skal sikre, at de folk, der har mistet deres arbejde, kommer i arbejde igen. Og så skal vi gøre det ansvarligt, siger socialdemokraten fra Silkeborg. Blå partier ønsker skattelettelser Bortset fra udfordringerne med corona-virus, som ikke før har påvirket finanslovsforhandlingerne, så ligner den politiske armlægning om næste års budget sig selv. Regeringen og oppositionen er uenig om, hvordan statsfinanserne bruges bedst. Venstre foreslår skattelettelser for virksomheder og borgere for to milliarder kroner. Liberal Alliance synes, det er en fremragende idé. Især i en tid, hvor pandemien har lagt en dæmper på samfundsøkonomien. - Det handler jo om at få genskabt aktivitet og vækst, siger Alex Vanopslagh: - Regeringen skal turde smide sine økonomiske skyklapper væk og turde sænke skatten og lave nogle ting, der gør det billigere at drive virksomhed i Danmark, mener LA’s politiske leder, som bliver suppleret af Venstre: - Skat betyder noget. Når skatten er høj i Danmark, så er der færre investeringer. Det vi skal leve af, det er, at vores virksomheder er konkurrencedygtige og investerer. Det betyder også, at chancen for at flere får et job er større, mener Torsten Schack Pedersen. Gammel vin på nye flasker Blå partiers ønske om at lette skatten bliver set skævt til af Socialdemokratiet. Thomas Jensen kalder det for klassisk, borgerlig liberal politik, som regeringen ikke kan se sig selv i. Og heller ikke SF er imponeret. - Det er jo ikke andet en gammel liberal vin på nye flasker. Der er ikke noget nyt i at Alex Vanopslagh vil have skatten ned og at Torsten Schack halser efter på den kurs, siger Signe Munk. Men hvorfor vil SF ikke sænke skatten? - Fordi, når vi ser på virksomhederne, så er de generelt økonomisk godt polstrede. I SF er vi optaget af at få skabt beskæftigelse, som er grøn og lokal, siger Signe Munk – der forudser, at regeringen vil lande næste års finanslov med støtte fra SF – men, at den ikke bliver gratis: - Regeringen har lænet sig lidt for meget tilbage og lyttet til både den ene og den anden side. I bund og grund er det jo SF, der er indpisker på regeringens ambitioner både på natur-, klima- og velfærdsområdet, mener Signe Munk. Også Socialdemokratiets Thomas Jensen ser det som mest realistisk, at regeringen kigger til venstre i folketingssalen, og finder sit flertal til en kommende finanslovsaftale sammen Radikale, SF, Enhedslisten og måske også Alternativet.

Opsummering:
Forhandlingerne om næste års finanslov strammer til og ligner et klassisk blåt-rødt opgør. Venstre argumenterer for skattelettelser og vækst. Regeringen har fokus på socialdemokratiske mærkesager som for eksempel øget velfærd.