- Jeg har haft tre selvmordere, der døde, efter at jeg påkørte dem. Og så har jeg haft 14 såkaldte nærvedspåkørsler, hvor jeg har været tæt på at ramme personer, siger Jeannes Degn, PTSD-ramt, tidligere lokomotivfører fra Haverslev. Jeanne Degns beretning er en gyser. Lægen, psykiateren og arbejdsmedicinsk siger, at hun har posttraumatisk stresssyndrom og højst kan arbejde seks timer om ugen. Men hun har fået afslag på erstatning i AES, Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, og efterfølgende i Ankestyrelsen. I brevene med afslag står der blandet andet som begrundelse, at Jeanne Degn ”ikke har været ude for en exceptionelt truende eller katastrofeagtig hændelse”. Det synes hun nu selv, at hun har. En sommerdag for tre år siden gik det helt galt. - Jeg kørte ind i et sving med 140 i timen, og da jeg kom ud af kurven, løb to børn i sporet. Jeg troede, at jeg ville køre dem ned. Vi kan jo ikke komme udenom dem, og vi kan ikke når at bremse. Heldigvis nåede børnene væk i sidste øjeblik, fortæller hun. Psykiske arbejdsskader rammer flere lokomotivførere De to børn på skinnerne i Brabrand blev enden på Jeanne Degns arbejde som lokomotivfører. Alle de tidligere hændelser væltede op i hende på vej hjem til Aalborg, så hun ringede til sin chef, fordi hun ikke kunne køre videre. Herefter var hun sygemeldt og har kun arbejdet få timer med administrativt arbejde for en organisation. - Men Arbejdsmarkedets Erhvervssikring vil ikke anerkende, at jeg har PTSD, Posttraumatisk Stresssyndrom. Hovedbegrundelsen er, at der ikke er tidssammenhæng mellem mine hændelser. For dem skal der være under seks måneder mellem hændelserne, før de vil kalde det en erhvervssygdom. Og i mit tilfælde gik der flere år, men jeg har fået at vide, at det netop er normalt, at PTSD pludselig opstår efter flere år – ofte i forbindelse med en ny hændelse, siger Jeanne Degn. Ifølge Dansk Jernbaneforbund er Jeanne Degn langt fra den eneste lokomotivfører, der har svært ved at få erstatning for posttraumatisk stresssyndrom. - Det er flere gange årligt, at vi har psykiske arbejdsskader som Jeannes, hvor vi desværre må konstatere, at fordi det handler om hændelser, der ligger længere tilbage end seks måneder i tiden, så kan man ikke via arbejdsskadesystemet få den erstatning, som enhver læge eller psykiater vil sige var rimelig, siger Simon Bauer, kommunikationschef i Dansk Jernbaneforbund. Jeanne Degn undgår tog Fagforeningen forbereder nu at stævne Ankestyrelsen. - Det vil give os mulighed for at få en udtalelse fra retslægerådet, og det vil i det her tilfælde måske give os mulighed for måske at kunne hjælpe Jeanne, siger Simon Bauer. De mange undersøgelser og afslag fra Arbejdsmarkedets Erhvervssikring og Ankestyrelsen har efterhånden kørt Jeanne Degn ned. Hun føler, at hun har mistet noget af sit sociale liv og har svært ved at klare situationer med mange mennesker, for eksempel bare at gå på indkøb. Dansk Jernbaneforbund forstår ikke, at lokomotivførere ikke kan være omfattet af samme regler som soldater, der kommer hjem som krigsveteraner med PTSD. - Det er jo lykkedes for soldater, der har været i krig via en særlov at få anerkendt traumer, der først diagnosticeres mere end seks måneder efter hændelsen. Vi mener, at de samme regler bør gælde for lokomotivførere, siger forbundets kommunikationschef, Simon Bauer. Alt, der minder om tog, er fjernet fra Jeanne Degns liv. Skinner, tog, banegårde og transport med tog, undgår hun helt. Og hun måtte også opgive sin bopæl i Skørping. - Jeg flyttede for et lille års tid siden, fordi jeg kunne høre togene i Skørping, siger Jeanne Degn.

Referat:
En nordjysk lokomotivfører er brudt helt ned efter at have påkørt flere selvmordere og været tæt på at køre flere andre mennesker ned. Hun er ramt af posttraumatisk stresssyndrom og er ude af stand til arbejde længere. Alligevel får hun ingen erstatning.