At der har været usædvanlig lidt frost og sne denne vinter er nok gået op for de fleste, og et af de steder, hvor det kan ses, er i Vejdirektoratets såkaldte saltindeks. Når der korrigeres for, at hele vinteren endnu ikke er overstået, ligger saltindekset på 24,6. Det betyder, at der indtil videre er brugt mindre end en fjerdedel af det salt, der ville være brugt på en normal vinter. - Saltindekset er meget interessant, for det giver et meget præcist tal for, hvor hårdt vintervejret i forhold til, hvis vi bare kigger på temperaturen, siger meteorolog ved TV 2 Vejret Andreas Nyholm. Der skal nemlig ikke bare saltes alt efter, hvor hård frosten er, men også efter om der skal ryddes sne eller ej. - Det kan godt være koldt uden meget sne, og så bliver der brugt mindre salt, end hvis der er lidt mindre frost, men meget sne. Det kræver meget mere salt, når der både skal ryddes sne og saltes, end hvis der bare skal saltes, men ikke ryddes, forklarer Andreas Nyholm. Vejdirektoratet baserer saltindekset på data fra cirka 500 glatførestationer spredt ud over hele landet. - Vi har brugt det gennem 20 år, og vi kan se en meget fin sammenhæng mellem indekset, og så det salt, vi faktisk bruger derude, siger chefkonsulent Freddy Knudsen fra Vejdirektoratet. Indekstallet på 24,6 dækker over, at der særligt i Nordjylland har været et relativt stort forbrug i forhold til resten af landet. Det nordjyske indekstal er indtil videre 41,8, hvilket stadig er under halvdelen af normalværdien på 100, mens det på Sjælland er helt nede på 15,7. 2010 var ekstrem Vejdirektoratet arbejder med indeksværdien på 100 sat for en normalvinter ud fra perioden 2000 til 2014, dog undtaget 2010 som de anser for en ekstremvinter. Vinterperioden varer fra oktober til maj i Vejdirektoratet. Af saltindekset opdelt på vintersæsoner kan det ses, at 2007-2008, hvor vinteren også var meget mild, var nede på 44,80 for vintersæsonen, mens den relativt hårde vinter tre år senere var oppe på 201,08. 58.700 tons salt På en normal vinter spreder Vejdirektoratet 58.700 tons salt, mens direktoratets entreprenører foretager 50 timers vejrydning for hver 100 kilometer af statens knap 4000 kilometer motor- og større landeveje. Vejdirektoratet råder over omkring 250 saltspredere og 600 sneplove. For Vejdirektoratet har det ikke nogen praktiske konsekvenser, at vinteren er mild. Der er 13 salthaller, og de er fyldt op, når vintersæsonen starter. Normalt bliver de så løbende fyldt op, efterhånden som de bliver tømt i løbet af vinteren. Derfor er det ikke sådan, at direktoratet ender med at brænde inde med en masse ubrugt salt, forklarer Freddy Knudsen.

Referat:
Ifølge Vejdirektoratets saltindeks er vinteren kun kvart så hård som en gennemsnitlig dansk vinter.