Se, hvordan det går, når beboere i opgange på Niels Ebbesens Gade og Poul Buås Vej i Aalborg lærer hinanden bedre at kende i Opgangen nederst i artiklen. Ved du, hvad din nabo hedder? Har du hilst på din nabo? De spørgsmål stiller TV2 Nord beboerne i to opgange i Aalborg i eksperimentet ”Opgangen”. Beboerne har sagt ja til at lære hinanden bedre at kende, for selvom de længe har delt adresse, er flere af dem i tvivl om, om de nogensinde har sagt hej til de deltagere i eksperimentet. Selvom beboerne udadtil er meget forskellige og befinder sig vidt forskellige steder i livet, viser det sig hurtigt, at de har mere tilfælles, end de tror. Og netop dét at vide lidt mere om sin nabo kan være guld værd i hverdagen. Det fortæller Anja Jørgensen, der er professor i bysociologi ved Aalborg Universitet. Hun har forsket i naboskab i 20 år. - Vi føler os mere trygge, når vi ved, hvem vi bor i nærheden af, og vi kan bedre rumme folk, der er forskellige fra os selv, hvis vi kender dem, siger Anja Jørgensen. Alder og livssituation er afgørende Især i etagebyggerier bor folk tæt, og her lever beboerne med få meters afstand mellem hinanden. 22 procent af nordjyderne bor i en opgang ifølge tal fra Danmarks Statistik – særligt i Aalborg bor folk side om side. - Den typiske beboer i en opgang i det centrale Aalborg er ung og under uddannelse, og det betyder ofte, at vedkommende interesserer sig meget lidt for naboskabet, siger Anja Jørgensen. Hun understreger, at det ikke handler om egoisme eller at være mindre socialt engageret. Det handler om, at unge mennesker ofte flytter ind med et kortere sigte, og at de derfor ved, at skal forlade opgangen igen. - Det korte sigte gør tit, at man aldrig når til det punkt, hvor man begynder at interessere sig for de andre i opgangen, siger hun. Alder, livssituation og antallet af år, man bor samme sted, spiller altså en stor rolle for engagementet i naboskab. - Og så er det også vigtigt, om man har børn, for børn har det med at bringe voksne sammen, siger Anja Jørgensen. Jo tættere fysisk, jo mere distance mentalt Når man spørger folk i Aalborg Kommune, hvordan de vægter deres naboskab, vægter de det generelt højt, fortæller Anja Jørgensen. Der er dog en tendens til, at naboskab vægtes højest i oplandsbyerne og lavest i midtbyen af Aalborg. Det stemmer overens med forskningen på området. - En af bysociologiens helt store opdagelser er, at jo tættere folk bor, jo mere social distance lægger de til hinanden, siger Anja Jørgensen. Men selv smalltalk på gangen kan gøre en forskel for ens trivsel i opgangen og forståelse for naboen, når børnene skriger, den kraftige madlugt breder sig eller musikken brager løs. - Jo mere, man er i face-to-face-interaktion med hinanden, jo mere forstår man, hvorfor folk gør, som de gør. Der er meget mere kvalitet i den uformelle og uforpligtende kontakt, end vi moderne mennesker forestiller os, siger Anja Jørgensen. Når først det gode naboskab er etableret, kan det føre til noget større - såsom et mere aktivt foreningsliv og mere styrkede lokalområder. - Viljen til at gøre noget i fællesskab kan starte på mikroniveau og ligne noget trivielt og hverdagsagtigt, men det kan faktisk skabe noget mere tydeligt og vigtigt i samfundet, siger Anja Jørgensen. Se, hvordan det går, når beboere i opgange på Niels Ebbesens Gade og Poul Buås Vej i Aalborg lærer hinanden bedre at kende i Opgangen lige her:

Opsummering:
Nordjyderne vægter naboskab højt. Alligevel er der mange, der bor side om side med hinanden uden at vide, hvad naboen hedder. Der er flere fordele ved at være på fornavn med overboen, lyder det fra ekspert Anja Jørgensen.