Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Rikke Mølgaard er kvinde og lever af bestyrelsesarbejde. Men modsat regeringen går hun ikke ind for kvindekvoter for at sikre mere ligestilling på de tunge poster. Den tidligere håndboldspiller er 45 år og har de seneste 12 år været ansat som salgs- og marketingdirektør hos Aalborg Lufthavn. Sidste år fratrådte hun stillingen for at satse fuldt og helt på jobbet som bestyrelsesmedlem. I dag sidder hun i otte bestyrelser. Og hun vil ikke bryde sig om at have en post i en bestyrelse, hvis det ene og alene var hendes køn, der havde afgjort det. Der er få som Rikke - Jeg brænder for at være visionær, søge viden og skabe værdi for virksomheder, siger Rikke Mølgaard om en væsentlig årsag til, hun har valgt bestyrelsesarbejdet til på fuld tid. Hun er således lidt af et særsyn i dansk erhvervsliv, for der er fortsat ikke mange kvinder i virksomheders bestyrelser. Ifølge tal fra Beskæftigelsesministeriet er kvindernes andel af bestyrelsesposter i 190 af de største børsnoterede virksomheder blot 26 procent. Det tal er steget fra 20 procent til 26 procent i løbet af fire år. Det er ifølge ligestillingsminister Trine Bramsen (S) ikke godt nok, og derfor er Danmark nu klar til at støtte et EU-direktiv om bestyrelsesposter, et direktiv der skal sikre mindst 40 procent af begge køn i en bestyrelse. - Vi mener ikke, at det går hurtigt nok. Derfor ønsker vi også at være med i EU-politikken på det her område, siger Trine Bramsen til Morgenavisen Jyllands-Posten. - Hvor kommer det tal fra, spørger Rikke Mølgaard retorisk. For hende handler det ikke om kvoter eller tal, men om mennesker - og mennesker, der kan noget forskelligt. Det er profilen, der ifølge hende er afgørende for at skabe værdi for en virksomhed. - Køn er for ensidigt De seneste ti år har skiftende regeringer været imod det, der er blevet kaldt kønskvoter i bestyrelser. Nu tyder meget på, at det bliver ændret - og ifølge Jyllands-Posten går EU-direktivet blandt andet ud på, at selskaberne skal udpege bestyrelsesmedlemmer efter fastlagte og neutrale kriterier. Det betyder eksempelvis, at hvis to kandidater står helt lige ud fra kriterierne, skal personen fra det underrepræsenterede køn have en fordel - Det kunne jeg personligt ikke tænke mig at blive valgt på, siger Rikke Mølgaard og fortsætter: - Vi skal sidde begge køn om bestyrelsesbordet, da det giver så meget værdig til virksomhederne, og alle analyser viser da også, at virksomheder med kvinder i bestyrelser performer bedre end bestyrelser, hvor der ikke er kvinder. Men det er for ensidigt at have fokus på køn, mener hun. Diversitet er vigtigt Hun har personligt aldrig tænkt over, at hun er kvinde, når hun er trådt ind i et bestyrelseslokale, ligesom hun heller ikke tænker, at hendes bestyrelseskolleger skænker kønnet en tanke. - Det handler om, hvad vi bringer med ind fagligt og personligt. Det er diversitet - det vil sige forskellighed på alder, faglig baggrund, kvalifikationer - og køn. Det er det, der er værdiskabende, siger Rikke Mølgaard. Handler om det rigtige hold Rikke Mølgaard anerkender, at det kan være et problem for en virksomhed og dens udvikling, hvis man sammensætter bestyrelsen med mennesker, der ligner hinanden for meget - på kompetencer og faglighed. Hun vil ønske for alle virksomheder, at de skaber bestyrelser med diversitet. Det kan handle om at besætte posterne med forskellige aldersgrupper og med folk fra forskellige baggrunde. Det giver energi og kan som oftest ses på bundlinjen. - Det handler om at sætte det rigtige hold i en professionelt ledet bestyrelse, og det handler om, at medlemmerne passer ind med de kompetencer, de har at bidrage med - er det en kvinde er det fint, er det en mand er det fint, fastslår hun.

Referat:
Køn er ikke kvalificerende i sig selv til en bestyrelsespost, lyder det fra nordjysk professionelt bestyrelsesmedlem.