En samlet borgerlig blok er nu klar til at skrotte de omdiskuterede randzoner i deres nuværende form. De 10 meter brede, udyrkede randzoner, der skal udlægges langs 25.000 kilometer vandløb, har vakt stor vrede i landbruget. Også mange nordjyske landmænd har protesteret over loven, som vil koste dem penge. Loven om randzoner blev indført under VK-regeringen, men både V og K erklærer sig nu parate til at afskaffe randzonerne, og det samme gør Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, skriver Jyllands-Posten. - Vi er blevet klogere. Det har vist sig, at effekten af de generelle 10 meter brede randzoner er særdeles usikker. - Nogle steder gavner zonerne slet ikke miljøet. Andre steder har de god effekt og burde være bredere. Derfor bør man droppe de generelle randzoner og gå langt mere målrettet til værks, siger miljøordfører Benedikte Kiær (K) til Jyllands-Posten. De borgerlige partier er også klar til at afskaffe de såkaldte efterafgrøder, der fra næste år skal dække yderligere 140.000 hektar landbrugsjord. Loven om randzoner indebærer, at 50.000 hektar landbrugsjord forvandles til natur. På dette areal indstilles produktionen af korn, og der må ikke længere udbringes gylle. Samtidig reduceres kornproduktionen på de 140.000 hektar, hvor der skal være efterafgrøder. Konsekvensen vil være tab af arbejdspladser i landbruget og hele fødevareindustrien samt mistede eksportindtægter, lyder advarslen. - Vi kan ikke blive ved med at lovgive, som om Danmark var en øde ø. De danske særregler på blandt andet miljø- og afgiftsområdet ødelægger virksomhedernes konkurrenceevne. - De medfører hver eneste dag, at arbejdspladser fra eksempelvis fødevareindustrien udflages til Tyskland, siger miljøordfører Villum Christensen fra Liberal Alliance. Fødevareminister Mette Gjerskov (S) vil ikke afskaffe randzonerne, men er klar til at se på alternativer til efterafgrøder, siger hun til avisen. /ritzau/

Opsummering:
De forhadte randzoner blev indført af VK-regeringen, men nu trækker partierne i land. Fødevareministeren siger dog nej.