Hver 10. dansker mister kontrollen, når de sætter mad til livs, viser nyt forskningsprojekt fra Psykiatrien - Aalborg Universitetshospital.

9,4 procent af den voksne danske befolkning opfylder kriterierne for såkaldt madafhængighed. Det viser et nyt studie fra Psykiatrien – Aalborg Universitetshospital. Det betyder, at knap hver 10. dansker udvikler en problematisk afhængighed af usunde madvarer, der minder om afhængighed af alkohol eller narkotika. Forskere fra Psykiatrien – Aalborg Universitetshospital og Aarhus Universitetshospital har for nylig undersøgt fænomenet ’madafhængighed’ i den danske befolkning: - Vores undersøgelse viser, at hele 9,4 procent af danskerne mellem 18-62 år opfylder kriterierne for madafhængighed, siger læge, ph.d.-studerende Christina Horsager Pedersen fra Forskningsenhed for Børne- og Ungdomspsykiatri i Psykiatrien – Aalborg Universitetshospital. Madafhængighed er et forholdsvist nyt begreb, og det er første gang, at det undersøges i Danmark. Forskerne ønsker at bidrage til at belyse de mange årsager, der kan være til overvægt og skabe opmærksomhed på fedmeepidemien fra et nyt perspektiv. - Vores forskning viser, at der hos nogle kan være andet på spil end manglende viden om vigtigheden af sund mad og motion – og derfor skal vi formentligt supplere med alternative tilgange til forebyggelse og behandling af overvægt, end dem vi kender i dag, siger Christina Horsager Pedersen. Måske skal visse fødevarer sammenlignes med tobak og alkohol, og i samme grad reguleres, hvis vi skal gøre os forhåbninger om at komme fedmeepidemien til livs. Hvornår er man afhængig af mad? Ifølge Christina Horsager Pedersen er man afhængig, hvis forholdet til mad går ud over ens livskvalitet og daglige funktion – præcis som det ses ved afhængighed af andre stimulanser. - Personer, der har madafhængighed oplever ofte kontroltab, hvor de spiser mere end planlagt og slet ikke kan stoppe, til trods for, at de er bekendt med de negative konsekvenser. Derudover kan de bruge så meget tid på at anskaffe og spise mad, at det går ud over dagligdagsaktiviteter – og måske endda arbejde eller skole, siger Christina Horsager Pedersen og fortsætter: - Nogle oplever også fysiske symptomer med ”craving”, altså stærk trang, og evt. udvikling af tolerans, så de skal spise mere og mere for blive tilfredsstillet eller fjerne ubehag. I nogle tilfælde udvikles tilmed fysiske og psykiske abstinenser som eksempelvis hovedpine, kvalme, uro og irritabilitet, hvis rette type mad ikke er tilgængelig. Der er oftest tale om en afhængighed af forarbejdet mad, der har et højt indhold af sukker, fedt, salt og kunstige smagsgivere – f.eks. de fleste typer fast food. Undersøgelsen viser, at det ikke kun er blandt overvægtige, at de madafhængige findes. Afhængigheden er heller ikke indkomstbestemt og findes på tværs af samfundslagene. Dog er tilstanden særligt hyppig blandt svært overvægtige. Forskerne skal nu se nærmere på den gruppe, som de har identificeret som madafhængige. Helt konkret vil der komme fokus på risikofaktorer for udviklingen af tilstanden, samt følgevirkninger som f.eks. diabetes.