Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Se Fokus om skolesammenlægningen i det østlige Aalborg torsdag aften klokken 19.45 eller nederst i artiklen her. Planerne om at sammenlægge Byplanvejens Skole og Seminarieskolen i det sydøstlige Aalborg har nu givet så meget uro på gangene, at eleverne siver ud af klasseværelserne i en hidtil uset målestok. En ny rundspørge viser, at 30 procent af de adspurgte på skolen er enten flyttet fra skolen eller har truffet beslutningen om at gøre det i nærmeste fremtid. Rundspørge er foretaget blandt 199 familier ud af de omkring 250 familier, der har børn på skolen. En opgørelse, der blev offentliggjort i tirsdagens udgave af Fokus. - Det er nedslående læsning. Jeg synes, det er skræmmende og et forvarsel på, hvad vi går ind til nu. Der vil være en masse børn, der skal gribes, siger Nina Stilling, der er medlem af forældrebestyrelsen på Byplanvejens Skole. På de seneste to uger har i alt 39 børn fravalgt Byplanvejens Skole: 28 nuværende elever og 11, der skulle have begyndt i 0. klasse efter sommerferien, men som har trukket sig. Kun 15 procent af de adspurgte forældre og elever fortæller, at de med sikkerhed flytter med over på den nye skole. Tallene kommer dog ikke bag på Aalborg Kommune. - Vi havde forudset det i et eller andet omfang. Det oplevede vi også, da vi lukkede Løvvangsskolen i 2016 eller 2017. Men vi er også nødt til at turde gøre noget, hvis vi vil have en stærk skole med et stærkt fællesskab, fortæller Lisbeth Lauritsen (S), der er næstformand i Børne- og Undervisningsudvalget i Aalborg Kommune. En tung opgave Planerne om at nedlægge de to nuværende skoler og sende eleverne afsted til en nyoprettet skole til august 2024 er nemlig ikke umiddelbart en nem opgave. - Vi kigger ind i en socio-økonomisk sammensætning på den nye skole, som bliver tung at løfte. Og med de udmeldinger, vi ser nu, så bliver opgaven endnu tungere, end politikerne har lagt op til fra starten af. Og det har vi meget svært ved at se, hvordan vi skal løse, siger Nina Stilling. Et enigt Børne- og Undervisningsudvalg i Aalborg Kommune er dog fortsat enige om, at den bedste løsning er at lægge skolerne sammen og skabe en helt ny skole. - Vi kan se, at over en lang årrække er der forældre i Aalborg Øst og Sydøst, der har valgt skoler fra. Og det ønsker vi at lave om. Vi ønsker lokale, attraktive skoler, hvor vi på papiret kan se, at de bliver valgt til af forældrene. Så der skal noget nyt til, mener Lisbeth Lauritsen (S). Trods projekter og nye profiler er det stadig ikke lykkedes at gøre skolerne mere attraktive for forældrene, påpeger Lisbeth Lauritsen. For mange udsatte unge Nina Stilling medgiver, at Byplanvejens Skole har udfordringer, men uden en konkret plan for, hvad den nye skole skal byde på, er det ikke et attraktivt alternativ. Og en sådan plan er Aalborg Kommune ikke kommet med, mener hun. - En rapport fra Institut for Menneskerettigheder peger på, at hvis vi har over 30 procent udsatte elever på en skole, giver det en skævvridning i forhold til, hvilke muligheder vi giver alle elever på sådan en skole. Og med det forslag politikerne er kommet med her, har vi et udgangspunkt, der hedder 40 procent. Men jo flere, der går fra Byplanvejens Skole, jo højere bliver den procentandel, siger hun. Ifølge Børne- og Undervisningsudvalget er der korrigeret for de flere udsatte elever på Byplanvejens Skole og Seminarieskolen. Skolerne modtager tilsammen 4,3 millioner kroner ekstra i forhold til en skole, der ikke har udsatte elever. Seminarieskolen er klar til samarbejde På Seminarieskolen forstår formanden for skolebestyrelsen godt, at Aalborg Kommune har planer med de to skoler, som hun begge betragter som ”gode skoler”. - Jeg kan sagtens forstå, at forældrene på Byplanvejens Skole reagerer, som de gør, og er utrygge ved, hvad der skal ske. Men jeg tror på, at vi sammen kan lave en ny, god skole, siger Malene Cestor – og appellerer til en god omgangstone. - Debatten påvirker vores børn, for det er aldrig rart at blive snakket om som nogen, man ikke kan lige at være sammen med. Små kopper har også ører – børn læser også Facebook. Og det er klart, at det påvirker de børn, der går her, siger hun. Malene Cestor ser frem til skolesammenlægning – og til, at der kommer flere ”dygtige forældre og børn til skolen”. Alle skal skabe skolen sammen Den nye skole, der fra august 2024 skal huse eleverne fra Byplanvejens Skole og Seminarieskolen, skal i høj grad skabes af brugerne selv. - Vi har brug for at starte på en frisk – vi har brug for at lave en helt ny skole. Ideen er, at elever, forældre og personale skal arbejde sammen om, hvad skolen skal være. Jeg har visioner om en kulturprofil eller naturvidenskabelig profil, men i virkeligheden vil vi gerne have, det vokser nedefra, siger Lisbeth Lauritsen, der medgiver, at heller ikke hun har set konkrete planer for, hvordan den nye skole skal sammensættes. Men de visioner uden konkrete planer duer ikke, mener Nina Stilling. - Vores udmeldelsestal på Byplanvejen taler for sig selv. Vi kan vælge den socio-økonomiske skævvridning eller den profil, der er på naboskolen, og i et så usikkert et valg, kan jeg godt forstå, man vælger det kendte valg, siger bestyrelsesmedlemmet. Planerne om at sammenlægge Byplanvejens Skole og Seminarieskolen er sendt i otte ugers høring. Den endelige beslutning træffes i byrådet til juni. Allerede nu er der politisk flertal for det. Sker det, træder sammenlægningen og den nye skole i Seminarieskolens gamle lokaler i kraft 1. august 2024. Se torsdagens udgave af Fokus om skolesammenlægningen her:

Referat:
39 elever har allerede meldt sig ud – mange flere agter at gøre det ovenpå udmeldingen om den planlagte skolesammenlægning, viser ny undersøgelse blandt forældrene på Byplanvejens Skole.