Danske unge har europarekord i skærmtid, og de fleste har i dag en smartphone få år efter, at de er begyndt i skole. Derfor kæmper de nordjyske skoler for, at de små skærme ikke forstyrrer undervisningen, og det er meget forskelligt, hvordan skolerne håndterer udfordringen.

Danske børn mellem syv og 15 år bruger omkring tre timer hver dag på at kigge ind i en skærm. Mange unge har i dag en smartphone, og størstedelen af skærmtiden foregår på den. De nordjyske skoler oplever, at mange elever har deres smartphone med i skole, og det kan være svært for lærerne at vinde elevernes opmærksomhed og gennemføre en udbytterig undervisning, når fristelsen for at tjekke Facebook, Instagram eller Snapchat ikke er længere end et greb i lommen eller tasken væk. Langt de fleste skoler har derfor lavet regler for elevernes brug af mobiltelefoner. Der er dog stor forskel fra skole til skole på, hvordan reglerne er udformet. Det viser en igangværende undersøgelse, som Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse ved Aarhus Universitet er ved at gennemføre. - Der er mange, der har snakket om problematikken i de seneste år, men der er faktisk ikke nogen, der har undersøgt, hvad skolernes praksis er. Hvad er deres erfaringer og hvad oplever lærerne Det er enormt vigtigt og informativt for os som forskere at høre skolernes perspektiv for at finde ud af, hvad der er en god praksis, siger adjunkt Andreas Lieberoth fra Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse. En tidligere undersøgelse har vist, at 92 procent af skolerne har en mobilpolitik, men den igangværende undersøgelse afslører, at skolerne har udformet ret forskellige regler. Vi har samlet tre eksempler på forskellige mobilpolitikker. Privatskolen i Frederikshavn På Privatskolen i Frederikshavn har de indført det, de kalder mobilhoteller. Hver morgen afleverer eleverne deres telefon, og så bliver den låst inde i et skab indtil skoledagen slutter. - Er det nu sådan, at de har en mobiltelefon enten i lommen eller tasken, der også gør krav på opmærksomheden, så kan vi ikke komme igennem med den kvalificerede undervisning, som eleverne har krav på, siger skoleleder Flemming Horsfeldt om baggrunden for at indføre mobilhoteller. Eleverne er efterhånden ved at have vænnet sig til, at deres smartphone skal bo på mobilhotel i skoletiden, og de har faktisk lært at sætte pris på, at de ikke hele tiden skal følge med i, hvad der tikker ind på telefonen. - Vi bliver meget mere sociale, siger Laura Henriksen fra 6.y. - Vi hygger os mere sammen, siger hendes klassekammerat Katrine la Cour. Forbuddet mod at bruge mobiltelefoner i løbet af skoledagen gælder alle elever på privatskolen. - Det betyder jo, at vores børn og unge får en frihed uden telefonen i 30 timer om ugen, og det er en kvalitet, som forældrene sætter stor pris på, siger Flemming Horsfeldt. Den igangværende undersøgelse fra Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse viser, at cirka hver tiende skole i Nordjylland har indført mobilregler, som ligner dem, de har på Privatskolen i Frederikshavn. - Vi tager en stressfaktor fra dem og giver dem et frirum til at være unge mennesker og til at være sammen med hinanden, siger Flemming Horsfeldt. Selvom mobiltelefoner er et no-go i løbet af skoledagen, så bliver der stadig arbejdet med eksempelvis digital dannelse i undervisningen. Det rokker dog ikke ved grundtanken om, at mobiltelefonerne ikke har noget at gøre i klasselokalerne. - Der er nogle, der har spurgt, om 10. klasserne ikke kunne få lov til at have mobiltelefoner en gang i mellem, og der er det helt klart for mig, at vi kører med mobilhoteller nede fra de små og op til de store hver dag, hele året, siger Flemming Horsfeldt. Frydenstrandskolen På Frydenstrandskolen i Frederikshavn er der lagt op til, at lærerteamet omkring den enkelte klasse drøfter brugen af mobiltelefoner med klassens elever, og herefter er det lærerne, der beslutter, hvordan mobiltelefoner kan anvendes i undervisningen og hvordan de skal opbevares i løbet af skoledagen. - Hvis læreren vurderer, at det ikke udgør et problem, må eleverne godt have telefonerne på sig, siger lærer John Christensen fra Frydenstrandskolen. I 2004 lavede TV2 Nord et indslag om, at Abildgårdskolen, som i dag er en del af Frydenstrandskolen, havde indført et forbud mod at bruge mobiltelefoner i timerne. I dag kan telefonerne langt mere, end de kunne for 14 år siden, men rammerne for, hvor meget eleverne må bruge deres smartphones er også mere vide, end dengang den seneste nye model var en Nokia 3510. - Jeg tror, vi bruger den mere nu, end man gjorde for 14 år siden. Der er vel regler, men det er måske ikke alle, der overholder dem, siger Signe Jensen fra 9.a. Undersøgelsen fra Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse viser, at cirka hver fjerde skole i Nordjylland har en mobilpolitik, der minder om den, de har på Frydenstrandskolen. Blandt eleverne i 9. klasse bliver telefonerne ofte fundet frem for at tjekke de seneste opdateringer på eksempelvis Facebook og Instagram. - Jeg har da også lyst til at sige, at det måske ikke skulle praktiseres, også for at lette det åg fra deres skuldre, at de hele tiden skal være på her, der og alle vegne. Men nogle oplever måske, at hvis vi forsøger at gøre noget ved det, så er det som at stoppe en oliebrand med en letopvreden nylonstrømpe, siger John Christensen. Hadsund Skole Mobilpolitikken på Hadsund Skole er aldersdifferentieret. I indskolingen skal telefonen være slukket og blive i skoletasken, mens mellemtrinet fra fjerde til sjette klasse afleverer mobiltelfonen ved skolestart fire af ugens fem skoledage. I de ældste klasser inddrages mobiltelefonen mere i undervisningen i samspil med eleverne. Hadsund Skole har indført en mobilkasse, som eleverne i syvende, ottende og niende klasse sætter deres telefon i, når timen begynder. Hvis ikke telefonen skal bruges i undervisningen, får eleverne den først igen, når der er frikvarter. - Vi vil ikke forbyde bare for forbuddets skyld, men vi vil forholde os ansvarsfuldt og bevidst til brugen af mobiltelefoner, siger skoleleder Morten Lyhne Sørensen fra Hadsund Skole. Den igangværende undersøgelse fra Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse viser, at ni procent af de nordjyske skoler har en udførlig mobilpolitik, som den på Hadsund Skole, hvor der er lavet forskellige regler for de forskellige klassetrin, og hvor telefonerne ofte ikke ligger i elevernes lommer eller skoletasker, mens der er undervisning. På Hadsund Skole har både lærere, elever og skolebestyrelsen været involveret i arbejde med at udforme skolens mobilpolitik, som er en del af skolens politik for digital dannelse. - Selvom vi nu har lavet en forholdsvis gennemarbejdet plan for digital dannelse, så er det ikke ensbetydende med, at vi er færdige. Det er en kontinuerlig proces, som tager tid, og det er noget, vi skal forholde os til i mange år endnu, siger Morten Lyhne Sørensen.