Kommunegrænsen afgør, hvor længe du går ledig, og der er store forskelle kommunerne imellem.

I Morsø Kommune går man ledig i 13 måneder, før man finder et job. I Ballerup Kommune slipper de ledige med ni en halv måned. Det viser tal fra LO's jobcenterindeks, skriver Avisen.dk. - Det er urimeligt, at chancen for at få hjælp og komme hurtigt i arbejde bliver afgjort dit postnummer, siger sekretær i LO Ejner K. Holst. Men han mener dog, at det er naturligt, at der er forskel på hovedstadskommunen Ballerup og Morsø Kommune i Limfjorden. Men selv når man kigger på kommuner, der ligner hinanden geografisk og befolkningsmæssigt, ses store udsving i ledighedsforløbene. Det er her hunden er begravet. Gladsaxe Kommune og Ballerup Kommune er eksempelvis sammenlignelige. Alligevel var det gennemsnitlige ledighedsforløb 49 dage længere i Gladsaxe i 3. kvartal af 2011 end i Ballerup. - Det er det skæve resultat af, at kommunen agerer vidt forskelligt. Vi kan se, at kommunerne arbejder inden for deres egne snævre kommunegrænser, men sådan er arbejdsmarkedet ikke indrettet. Der er ikke 91 arbejdsmarkeder i Danmark, siger Ejner K. Holst. Hos Kommunernes Landsforening (KL) har direktør Kristian Wendelboe ingen forståelse for LO's synspunkt. - Det er noget rendyrket sludder. Kommunerne ved godt, at arbejdsmarkedet ikke stopper ved kommunegrænsen, siger han. Han peger på, at der er gode grunde til at kommunerne har overtaget opgaven fra staten. - Det er kommunerne, der er tættest på deres borgere, og det er kommunerne, der har det største økonomiske incitament til at få folk i arbejde, siger Kristian Wendelboe. På Aalborg Universitet deler arbejdsmarkedsforsker Henning Jørgensen opfattelsen af, at de mange jobcentre giver problemer. - LO har en væsentlig pointe. Vi har lige lavet en undersøgelse, der viser, at jobcentrene laver deres egne strategier. De 91 jobcentre betyder, at vi får et opsplittet arbejdsmarked, siger Henning Jørgensen og fortsætter: - Man kan jo godt sætte spørgsmålstegn ved, om det er rimeligt. Jeg ser gerne, at vi i stedet får en model med én centralt fastlagt arbejdsmarkedspolitik, der forpligter alle. /ritzau/