Den omstridte randzonelov er nu vedtaget med et rødt flertal.

Loven om randzonerne på de danske vandløb har været til stor diskussion siden den daværende VK-regering forslog den i 2011. Blandt andet har flere landmænd protesteret og argumenteret for, at de vil miste flere millioner, hvis loven blev vedtaget. Landmændene har besøgt Christiansborg og brokket sig direkte til fødevareudvalget, samt stævnet staten. Men ligemeget har det hjulpet. Folketinget har i dag vedtaget randzonelovgivningen, hvorfor arealerne langs de danske vandløb og søer bliver afskåret fra blive brugt til at dyrke afgrøder og gøde jorden. - Man kan ikke bare tage ting, folk har købt og betalt i dyre domme. Det kan man ikke bare komme og sige, at "det skal vi ha", siger landmand Asger Møller Madsen. Målet er at nedbringe udledningen af kvælstof og sprøjtegifte til vandmiljøet og skabe ny natur. Samtidig får danskerne adgang til at gå ture på arealerne langs vandløben. Fødevareminister Mette Gjerskov har dog fået gennemført, at landmændene får 95,6 millioner årligt, som skal sikre, at landmændene ikke mister penge. Landmændene mener dog, dette beløb er for lavt, og derfor stævnede de staten for flere penge. Loven vil træde i kraft pr. 1. september. Det første år bliver et såkaldt fjumreår, hvilket betyder, at landmændene ikke får bøder, hvis de er i tvivl om, hvor randzonerne skal ligge.