Det skulle have været en stille fredag eftermiddag på terrassen i Sørup ved Støvring for Tim Holst Gregersen, men pludseligt hørte han vinden tage til. Tim Holst Gregersen og hans veninde undrede sig over den tiltagende vind, som også tog fat halmen på den nærmeste mark. Se i videoen her, hvordan hvirvelvinden kastede halmen rundt: En hvirvlende høtyv Navnet på den lille sommer-hvirvelvind kom næsten til sin ret i dette tilfælde. På dansk kaldes denne type hvirvelvind for en 'høtyv', som ikke skal forveksles med det redskab landmændene bruger, men i stedet skal føres tilbage til, at det er et typisk sensommerfænomen, der tager det nyhøstede hø, som den spreder over et stort område. Det skriver TV2 Vejret på tv2.dk. Selv om det nu var halm, den her kastede til vejrs, så er det noget af det tætteste, vi kommer på en 'rigtig' høtyv. Skypumpernes lillebror Det er kun en uge siden en lignende høtyv blev fanget på video på Fyn. Selv om høtyven teknisk set afviger en del, så er den i familie med skypumperne og deres absolutte storebror er tornadoen. Høtyvene er dog relativt uskadelige, men kan sende lette ting til vejrs og optræder ofte i sensommeren hen over stubmarker, hvor halm kan blive ført højt til vejrs med de roterende opadrettede vinde, skriver TV2 Vejrets meteorolog, Anders Brandt, på tv2.dk. På engelsk går de under navnet 'dustdevil' - en støvdjævel - og ses således undertiden også kaste med andet end halm. Roterer omkring termikbobler Høtyvene dannes, når luften nær jordoverfladen opvarmes og hurtigt stiger til vejrs. Ofte sker det i et område, hvor luften nær jordoverfladen har gode betingelser for at blive opvarmet optimalt, og hvor luften kan få lov at stå stille i længere tid. En nyhøstet kornmark er et af de steder, der hurtigt bliver opvarmet og kan danne høtyve, som så i den grad kan leve op til deres navn. Bakker eller læhegn kan skabe forstyrrelser i luftens bevægelser, og der kan dannes små hvirvler, som står ganske stille. Er der sammenfald mellem en af disse bobler af meget varm luft og en mindre hvirvel, så kan høtyvene opstå. Når disse små bobler af varm luft - også kaldet termikbobler - stiger til vejrs, så strækkes luftsøjlen, og ligesom når en skøjteprinsesse trækker armene til sig, øges rotationen af en eventuel hvirvel - og høtyvene opstår.

Referat:
En stille eftermiddag tog en dramatisk drejning, da Tim Holst Gregersen fik besøg af en roterende tyv. En såkaldt høtyv.