Det er ikke kun ejendomspriser og husleje, der gør det dyrere at bo i København end i landets fem næststørste byer. Også varmeregningerne fra Københavns Energi bidrager til de høje leveomkostninger i hovedstaden. Det viser den såkaldte 6-by nøgletalsrapport, hvori de seks storbykommuner København, Århus, Odense, Aalborg, Esbjerg og Randers sammenligner deres økonomi og befolkningstal. En lejlighed på 75 kvadratmeter med et årligt forbrug på 15.000 kilowatt-timer er således mere end dobbelt så dyr at opvarme i København som i Aalborg, hvor varmeprisen er lavest. Forskellen er næsten lige så stor ved et parcelhus på 130 kvadratmeter. Årsagen er ifølge direktør Jørgen G. Jørgensen fra brancheorganisationen Dansk Fjernvarme, at borgerne i Aalborg nyder godt af overskudsvarme fra cementfabrikken Aalborg Portland, hvor produktionen kræver store mængder energi. - Virkeligheden er, at varmen er ekstremt billig i Aalborg og ikke særlig dyr i København, siger Jørgensen, der påpeger, at varmeforsyningen generelt er billigere i byerne end på landet. Sådan er det, dels fordi byerne har de ældste forsyningsanlæg, der ikke længere betales af på, dels fordi det er billigere at levere varmen der, hvor husstandene ligger tæt samlet. Men det er ikke kun aalborgenserne, der har lavere varmeregninger end københavnerne. Også i Odense og Esbjerg er varmen væsentligt billigere end i København. Og eftersom Københavns Kommune har en langt større befolkningstæthed end de andre kommuner, så gælder princippet om billigere varme, jo større byen er, tilsyneladende ikke i København. Varmeforsyningsloven sikrer, at al fjernvarme i Danmark leveres billigst muligt, så de høje varmeregninger i København kan altså ikke skyldes, at Københavns Energi, der leverer næsten al varme i hovedstaden, skruer priserne kunstigt i vejret. I stedet skyder Københavns Energi skylden for sine høje priser på fortiden: I København, der har det ældste forsyningsnet i landet, leveres en tredjedel af fjernvarmen fortsat som vanddamp. Det gælder i store dele af indre by og brokvartererne. Forsyningsnettet gennemgår en langsom udskiftning, og indtil den proces er fuldendt, forsvinder københavnernes varmepenge altså med dampen. - Drifts- og vedligeholdelsesudgifterne er store i København på grund af det gamle dampsystem. Først i 1950-erne begyndte vi at få vand i rørene som de andre byer, og det tager tid at udskifte nettet, siger Københavns Energis pressekoordinator, Astrid Skotte, der gerne vil have lov at fremhæve, at det selv i København er væsentligt billigere at have fjernvarme end at fyre med olie. Hos Dansk Fjernvarme har man en lidt anden forklaring på de store forskelle, byerne imellem: - De af vores medlemmer, der ligger i den billige ende, de siger, at prisen afspejler, hvor kloge de er, siger direktør Jørgen G. Jørgensen med et grin, inden han fortsætter i en mere alvorlig tone. - Hovedforklaringen er, at anlæggene - bortset fra dampsystemet i København - bliver billigere, jo ældre de er. En anden forklaring er, at nogle byer får overskudsvarme fra industrien, siger Jørgen G. Jørgensen. Varmeforsyningen til en standardlejlighed i København koster ifølge 6-by nøgletalsrapporten næsten 9200 kroner, mens man i Aalborg slipper med godt 4000 kroner for et tilsvarende forbrug. 6-by nøgletalsrapporten sammenligner også prisniveauet for vandforsyning, vandafledning og renovation. Her er billedet mere broget. København er for eksempel klart dyrest, når der skal hentes affald fra parcelhuset, mens dagrenovation fra en lejlighed koster mere i de fleste andre byer.

Referat:
Overskudsvarme fra bl.a. cementproduktionen på Aalborg Portland er een af forklaringerne