Paradoksalt nok vil beboerne på Egholm heller end gerne have tilflytter til Limfjordsøen. De er bare ikke tilfredse med placeringen, som de mener vil genere flere naboer. - Det bliver et ret højt hus og det forstyrrer faktisk udsigten for tre af de boliger, der ligger her nu. Placeringen her ved gadekæret kommer også til at spolere udsigten for de mange turister, som sætter sig og spiser deres madpakke her, siger Ove Axelsen, formand for Egholm Samråd. Nærmeste nabo er Torben Lund, som er tidligere soldat. Han er ved at indrette Damgården ved gadekæret til et refugium for sig selv – og for andre soldater med ar på sjælen. Som PTSD-ramt har han fundet ro på Egholm, og den frygter han nu bliver forstyrret. - Jeg faldt pladask for det her sted, hvor jeg kunne sidde og se ud over de åbne vidder. Det giver en ro og samhørighed, som jeg drømmer om at dele med andre soldater. Men jeg kan da ikke sætte en flok veteraner ud på min terrasse og lade dem se lige ind i stuen, til dem der kommer i det nye hus, siger Torben Lund. Fællesjord eller ej Egholmerne har klaget over Aalborg Kommunes afgørelse i byggesagen, men ifølge afdelingsleder ved Aalborg Kommunes By og Landskabsforvaltning Torben Kjeldgaard kan et nyt hus ikke ligge anderledes end ved gadekæret, som er centrum i Egholm By. - Det skal ligge i tilknytning til byen. Det er grundstenen i vores planlov i forhold til at forhindre spredt bebyggelse i det åbne land, siger Torben Kjeldgaard. Men ifølge beboerne på Egholm kan grunden faktisk slet ikke sælges. Der er nemlig tale om såkaldt fællesjord, som ejes af alle øboerne. Derfor forstår de ikke at Egholms største jordbesiddere Asta og Holger Thomsen kan sælge grunden til et nyt hus. - Det er et areal, der er en del af byen, som er alles ejendom. Det mener vi ikke, at man bare kan inddrage, siger Ove Axelsen, formand for Egholm Samråd. Det er landinspektør Per Sørensen fra Løgstør, der har stået for udstykningen. Ligesom familien Thomsen vil han ikke lade sig interviewe om sagen, men siger dog, at udstykningen er lovlig, fordi ægteparret Thomsen har vundet hævd på jorden. Det afviser de andre beboere dog fuldstændig. Mens Planklagenævnet skal afgøre, om Aalborg Kommune har begået fejl i sagen, er det en anden juridisk sag, om der er tale om fællesjord eller ej. Hvis beboerne vinder den sag får det dog betydning for byggeriet. - Så har vi en ny situation i forhold til de tilladelser, der er givet. Man kan jo ikke bygge på anden mands grund. Så er tilladelsen ugyldig, fordi den er givet på forkerte forudsætninger, siger Torben Kjeldgaard, afdelingsleder ved Aalborg Kommunes By og Landskabsforvaltning.

Opsummering:
Beboerne på Egholm er i oprør. Aalborg Kommune har givet tilladelse til, at der kan opføres et nyt hus tæt på Egholms gadekær, men beboerne mener, at sælgeren af grunden slet ikke ejer jorden.