I aften torsdag sender TV 2 en ny dokumentar om en eskaleret nabostrid, som foregår i Mariagerfjord Kommune. En nabostrid kommunen har brugt enorme ressourcer på. Og det er langt fra undtagelsen. -	Vi oplever desværre en del uoverensstemmelser mellem naboer, siger Torben Ladefoged, direktør i Mariagerfjord Kommune og uddyber: - Typisk starter konflikterne i det små, men sommetider udvikler det sig til flere sager, der afløser hinanden, og som vi som kommune så bliver involveret i som myndighed eller konfliktmægler. Nordjysk nabokrig I dokumentaren ’Nabokrig’ følger vi Per og Karina Svendsen, som bliver chikaneret af naboer på alle tider af døgnet. De har blandt andet været udsat for voldsomme tilråb, døde dyr placeret i deres have, fyrværkeri mod deres hus og hærværk begået mod deres ejendele. Alt sammen på grund af uoverensstemmelser med en privat grusvej. Ifølge parret er det andre beboere fra den lille nordjyske landsby i Mariagerfjord Kommune, der udsætter dem for organiseret chikane og hetz. Men spørger man modparten, forholder det sig lige omvendt. Folk i byen fortæller, at det er Per og Karina, som chikanerer, provokerer og skaber dårlig stemning i nabolaget. -	Den her type af konflikt udvikler sig typisk til at blive langvarig og tung. Som kommune oplever vi dem som frustrerende, fordi vi ikke har så mange virkemidler til at løse det. Vi har en lovgivning, som vi skal forholde os til, men det er ofte mange tvivlsspørgsmål om, hvordan de skal tolkes, forklarer Torben Ladefoged. Ressourcekrævende strid En nabostrid kan ofte vare i månedsvis, og et halvt års nabostrid, hvor kommunen er involveret, koster omkring en kvart million kroner i ressourcer. Den nabostrid, TV 2 fortæller om, har nu varet siden 2015. Og den bliver kun værre. -	Kunne vi bare konvertere den ressource til andre ting, så kunne vi få lavet flere og hurtigere byggetilladelser, flere lokalplaner og så videre, siger Torben Ladefoged og fortsætter: -	 Men det er ikke os selv, der bestemmer. Der er tendens til, at folk er blevet mere stædige i takt med, at de har mindre brug for deres naboer. Det bliver pludselig borgeren mod systemet eller systemet mod borgeren, i stedet for at løse konflikten over hækken. Forsøger at forebygge Når kommunen skal løse en nabostrid, er lovgivningen det første, de tyer til. Hvis en nabo overtræder en myndighedsafgørelse, er det kommunens opgave, at der kommer en lovlig afgørelse på uoverensstemmelsen mellem naboerne. Men en sådan afgørelse kan tage tid. - Det, vi nogle gange bliver kritiseret for er, at vi kan være lidt langsommelige. Det er vi for at tilgodese alle naboer, når der for eksempel skal gives byggetilladelser, forklarer Torben Ladefoged. Mariagerfjord Kommune er altid påpasselig med at give nye tilladelser, og sørger for at få naboen hørt tidligere, i håbet om at komme flere klager og nabostridigheder i forkøbet. Svært at deeskalere Når nabostriden blusser op, er kommunens opgave at skabe dialog. Men ifølge Torben Ladefoged er det sjældent let at nedtrappe uoverensstemmelser, der allerede er ved at udvikle sig til store konflikter. - Der er mange af de her sager, hvor man tænker, at det lettere kunne være løst over en kop kaffe over hækken. Det største ønske for os er, at mange konflikter ikke blev til sager, men kunne løses i ro og orden og godt naboskab.

Opsummering:
Hvis vi konverterede ressourcerne, vi bruger på nabostridigheder, til andre ting, kunne vi få lavet flere og hurtigere byggetilladelser, siger direktør i Mariagerfjord Kommune.