Skolepatruljer i det nordjyske oplever i stigende grad, at bilister ikke stopper op, cyklister kører indenom dem og i det hele taget ikke respekterer den gule vest. Og det er et udtryk for en generel forråelse af tonen i samfundet, lyder det fra Jakob Linaa Jensen, lektor på Aarhus Universitet: - Jeg synes, lunten er blevet kortere. Det var da uhørt i vores barndom, at man behandlede børn på den måde. De gør jo et vigtig stykke frivilligt arbejde. En undersøgelse har vist, at fire ud af ti skolepatruljer har oplevet ubehagelige situationer, hvor trafikanter ikke viser hensyn til dem og deres arbejde. Corona har gjort det værre Jakob Linaa Jensens vurdering er umiddelbart, at der er sket en forandring i den seneste tid. Og noget af det kan tilskrives Covid-19-pandemien og de restriktioner, den har medført. - Den rå tone er accelereret det seneste halvandet år og grænserne, for hvad man kan sige, er flyttet, siger han og fortsætter: - Nedlukningen har ikke gjort noget godt for folk - det virker som om, der er mange mennesker har tabt hovedet, når de kommer tilbage til hverdagen og virkeligheden igen. Èt af flere eksempler Skolepatruljerne er bare et af de seneste eksempler på en grov tone i det nordjyske. I fredags måtte fodbolddommer Gert Mikael Blomberg afbryde en serie 4-kamp på stadion i Ravnshøj midt i anden halvleg, fordi han følte sig truet af tilråb fra spillere og tilskuere. Det var blandt andet tilråb som "fucking svin" og "bøsserøv", der gjorde udslaget for dommeren. På facebook har den tiltagende rå tone også fået flere til at trække en grænse. Blandet andet var trusler og hadebeskeder på det sociale medie også det, der for nogle år siden fik tidligere vinder af Årets Nordjyde og stifter af Venligboerne, Merete Bonde Pilgaard, til at trække sig fra det frivillige arbejde. Meditér og tænk to gange Lektor Jakob Linaa Jensen mener ikke, at det er på grund af debatterne på de sociale medier, at tonen i den virkelige verden er blevet hårdere. - Selvom det er blevet værre, tror jeg ikke, det er de sociale mediers skyld. Men det kan godt være, at de har gjort os mere utålmodige, fordi det hele skal gå så hurtigt, siger han. Men hvad kan man gøre ved det? - Allerede i folkeskolen skal der sættes hårdt ind, så elever for eksempel får at vide, at den tone ikke skal accepteres. - Og i trafikken - jamen vi er måske allesammen nogle, der kan være lidt utålmodige i trafikken – der skal man lige tænke sig om. Har man virkelig så travlt? Måske folk burde meditere noget mere, slutter Jakob Linaa Jensen.

Referat:
Corona-nedlukningen har gjort noget ved måden, vi behandler andre mennesker, mener lektor.