Flere kirker i Nordjylland har svært ved at få besat ledige præstestillinger. Der er begyndende præstemangel og for at imødegå det, bruger Aalborg Stift nu en særordning, der gør, man kan blive præst uden at have en kandidatgrad i teologi. I Vester Hassing er den nye præst en omskolet kemi- og musiklærer.

Gudstjenesten på Plejecenteret Hassinghave starter egentligt lidt skævt for den nye præst Johannes Nørby Ernstsen. Han har nemlig glemt sin prædiken derhjemme. Gode råd er dyre for præsten, der kun har to måneders erfaring at læne sig op ad i situationen. Uden nogen form for panik beslutter han sig for at gennemføre prædiken frit fra hukommelsen, for han kan jo godt huske det meste. 43-årige Johannes Nørby Ernstsen er uddannet gymnasielærer og har undervist i kemi og musik i en årrække på blandt andet Dronninglund Gymnasium. Nu har han omskolet sig til præst, og det periodiske system er skiftet ud med biblen. -	Der var noget inde i mig, der gerne ville være præst, og der var også nogen udefra, der sagde til mig, om ikke det var en god idé at jeg blev præst, forklarer Johannes Nørby Ernstsen. Præstemangel i Nordjylland Der er præstemangel i Nordjylland. Lige nu er der 13 ledige præstestillinger i Aalborg Stift og mange ældre præster går i disse år på pension. For at skaffe præster har biskoppen derfor taget en gammel særordning i brug, hvor man kan omskole folk over 35 år til præster, uden at de skal læse en kandidatgrad i teologi. -	Kongevejen til et præsteembede er en teologisk uddannelse, men når der bliver uddannet for få teologer fra universiteterne, så er det godt at vi har den her ventil at trykke på, siger Henning Toft Bro, der er biskop over Aalborg Stift. Johannes Nørby Ernstsen sagde sit job som gymnasielærer op og søgte biskoppen om kunne få lov til at blive præst på den såkaldte paragraf to-ordning. Han blev godkendt og brugte to år på selvstudie uden SU på sætte sig ind i de kristne skrifter. Dernæst gik han til eksamen hos biskoppen og bestod. -	Jeg kan kun svare for de fire, jeg har haft oppe til eksamen. De bliver lige så gode præster, men de er nok præster på en anden måde, siger Henning Toft Bro. Discount-præster Præsterne på særordningen lærer hverken græsk eller hebraisk og kan derfor ikke læse testamenterne på originalsprog. På teologistudiet i Aarhus og København bliver præsterne på særordningen derfor ofte omtalt som discount-præster. -	Det, synes jeg, er respektløst. Både overfor mig, overfor menigheden, der har valgt mig og overfor biskoppen, der har lavet personlige interviews for at finde ud af, om de her mennesker nu har de kompetencer, der skal til, siger Johannes Nørby Ernstsen. I menighedsrådet ved Vester Hassing Kirke er formanden ligeglad med, at Johannes ikke kan græsk og hebraisk. -	Det kan jeg heller ikke, siger formand Tommy Hvedhaven. I menighedsrådet har de lagt vægt på, at den nye præst kommer med en undervisningsbaggrund, at han er god til at formidle og med sine 43 år har livserfaring. -	Han har et forhold til unge mennesker, som vi mener at vi kan bruge her på stedet. Han er meget rolig og går ind til opgaven med krum hals og lader sig ikke slå ud af hverken det ene eller det andet, siger Tommy Hvedhaven. På plejecenteret bliver Johannes Nørby Ernstsen da heller ikke hylet ud af den, selvom han har glemt sin prædiken. Han gennemfører gudstjenesten og får en lille snak hver og en af de 15 beboere, der er mødt op. Johannes har musikererfaring og til dem, der kalder ham en discount-præst, svarer han med en orkesteranekdote. -	Når man hyrer nogen til et orkester, så er man ligeglad med, hvad de har læst, så længe de kan spille ordentligt. Jeg tror, det er det samme i kirken. Så længe, der er en dybde, en god forkyndelse og en tydelig kommunikation, så tror jeg, folk er glade. Så tror jeg ikke det er så vigtigt, hvilke fag man har med sig, siger Johannes Nørby Ernstsen. Menigheden er et nemmere publikum På plejecenteret er de godt tilfredse med deres nye præst. Den omskolede kemilærer synes da også, at hans nye publikum er lidt mere taknemmeligt at stå overfor, end gymnasieleverne var. -	Normalt, når man går ind i en kirke, så hører man jo efter, hvad præsten siger. Der skal man måske nok kæmpe lidt mere for det i klasselokalet, siger Johannes Nørby Ernstsen. -	Jeg elsker at stå i det her rum og hjælpe folk, også at stå til bisættelser og begravelser og kunne være den, som ligesom ordner det på en god måde for folk. Det kan jeg virkelig godt lide. Det er et dejligt job. Jeg kan kun anbefale det, siger han. Ulla Morre Bistrup, som er uddannelsesleder for de to pastoralseminarier i Danmark, der er den tillægsuddannelse, som både teologer og paragraf to-studerende skal tage for at kunne virke som præster i den danske folkekirke, mener, at man kan mærke, at der er forskel på præsternes uddannelsesbaggrund. - Jeg synes, det er en rigtig god idé på baggrund af, at der er præstemangel. Der er ikke noget, der er vigtigere, end at sognene kan finde en præst. Men jeg synes ikke, det er det samme at have en paragraf to-præst som at have en teologisk uddannet præst, siger hun. Efter sommerferien træder endnu en særordning i kraft, der skal afhjælpe præstemanglen. Her skal 60 akademikere omskoles på en ny præsteuddannelse på Aarhus Universitet og Københavns Universitet.