Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Dyrene har det bedre, de ansatte har det bedre, landmandsfamilien har det bedre og produktionen er mere rationel, når gården er stor. Der er ingen faglig begrundelse for at sætte snævre grænser for, hvor stort et kvægbrug må blive, mener landets største mælkeproducent, og fagkonsulenterne giver ham ret. De gør dermed op med den udbredte myte, at stort er stygt i landbruget. Hurtig udvikling Med 4100 kreaturer - heraf 1300 malkekøer - er gården Hedelund ved Arden i Himmerland landets største kvægbrug. På landsplan har mælkeproducenterne i gennemsnit kun cirka 120 malkekøer. Siden Kurt Jensen som 24-årig sammen med sin hustru Jette købte ejendommen som et dødsbo for 25 år siden og med kun 50 køer, er det gået rigtig stærkt for det driftige par, og specielt de seneste ti år er gården vokset eksplosivt. I dag har den en årsomsætning på op mod 50 millioner kroner og 15 ansatte. - Da vi kun havde 100 køer og to medhjælpere, var vi mere bundne, end vi er i dag, fortæller Jette Jensen og henviser til, at hun og Kurt for nogle uger siden tog sig tid til en fem dages tur til Harzen på deres Honda-motorcykel. Stadig ambitioner Og formentlig er det ikke slut med at udvide, for pr. 1. juli bliver der igen lempet på reglerne. Det giver mulighed for at udvide en stald, hvor vi i dag har 350 køer, forklarer Kurt Jensen. Han har dog også andet end udvidelsesplaner i tankerne, og han har sat sig for at få saneret to kvægsygdomme, Dublin Salmonella og paratuberkulose, ud af bedriften. - Det vil nok tage otte-ti år. Når sygdommene er elimineret, så får vi en bedre driftsøkonomi, siger han. I de kæmpemæssige staldanlæg med primært sortbrogede køer er der to såkaldte malkegrave med tilsammen 88 pladser, hvor køerne malkes to gange i døgnet - klokken 15 og klokken 3 om natten. Udvikling eller afvikling Som alle andre kvægbrugere har Kurt Jensen haft valget mellem udvikling eller afvikling - altså enten at udvide eller lukke. - I dag kan man ikke overleve ved at være landbrugsfaglig dygtig alene. Du skal også have psykologiske og pædagogiske evner og ledelsesevner, når landbruget bliver så stort som vores, siger Kurt Jensen, der har tre af sine medhjælpere boende på gården. Ud over tre hollændere holder han sig til dansk arbejdskraft. - Jeg mener at have set, at det ikke fungerer så godt med østeuropæere, og jeg har ikke haft problemer med at skaffe arbejdskraft, siger han. Hedelund er en konventionel bedrift, hvor køerne går i løsdriftsstalde og aldrig kommer på græs. Økologi - det er ikke lige mig. Lad andre om det, siger Kurt Jensen. Ingen større belastning På landscentret i Skejby oplyser kvægkonsulent Mads Urup Gjødesen, at der ikke er grund til at ængstes over de store kvægbrug, heller ikke miljømæssigt. De store brug er mere effektive og oftest med bedre staldforhold. Det betyder, at dyrevelfærden er bedre, de veterinære forhold optimale, medarbejderne har bedre arbejdsforhold. I Østeuropa og USA er der allerede eksempler på kvægbrug med op til 5000 malkekøer. - Jeg vil næsten håbe på, at vi får flere brug med 2000-3000 malkekøer, siger Mads Urup Gjødesen. Hans kollega Arne Munk siger det på en anden måde: - Grunden til, at man nu siger ja til større kvægbrug, er, at der ikke længere er nogen faglig begrundelse for at foretrække de små brug. For eksempel er den veterinære overvågning i de store, moderne staldanlæg meget bedre i dag. Og der er ingen ekstra miljømæssig belastning. /ritzau/

Referat:
Kæmpestore bedrifter er vejen frem for dansk kvægbrug - både økonomisk og miljømæssigt er stordrift en fordel, lyder meldingen fra landbrugseksperter.