Se Fokus om krisen mellem fagbevægelsen og Socialdemokratiet torsdag aften klokken 19.45 eller nederst i artiklen her. Torsdag aften sætter vi tænderne i de allersidste varme hveder på Danmarks sidste Store Bededag nogensinde. En historisk dag, fordi traditionen med at holde dagen hellig er mere end 300 år gammel. Det er en dansk helligdag, som kun findes herhjemme, og selv om de fleste forbinder den med forårskåde konfirmander og varme hveder, så var den oprindeligt tiltænkt faste, bod og bøn. Netop derfor har afskaffelsen af Store Bededag sat sindene i kog – især hos fagbevægelsen, som repræsenterer godt 1 million arbejdere gennem 65 organisationer. - Vi føler os i dén grad svigtet af Socialdemokratiet. Vi rendte rundt og hang valgplakater op, profilerede dem og troede virkelig på dem den her gang. Og så er det første de gør at lave sådan et bagholdsangreb på os af sådan en kaliber, som vi aldrig nogensinde har set før, siger Allan Busk, der er formand for 3F i Aalborg. - Det er noget rigtigt skidt, det her. Det tager lang tid at få genoprettet, understreger han. Føler sig forrådt Udover afskaffelsen af Store Bededag, er fagforbund som 3F, BUPL, FOA og HK også utilfredse med forslaget om at afskaffe seniorpensionen og den indgående midterregering med Venstre og Moderaterne. - Vi har overhovedet ikke ladet vores røde venner i stikken (...) Vi har gennemført alt det, som fagbevægelsen gerne ville have. For eksempel at vi sikrer Arne-pensionen, at der er 100 procent på dagpenge og fuldt fradrag på faglige kontingenter. Fagbevægelsen har ønsket alle de her ting, og vi har leveret, siger det nordjyske folketingsmedlem Bjarne Laustsen (S). Dén udlægning er Allan Busk fra 3F ikke enig i. Han føler sig stadig forrådt af Socialdemokratiet. - De kom som en tyv om natten og hakkede os ned bagfra. Ikke velkommen 1. maj Forholdet mellem fagbevægelsen er netop nu historisk ringe. Der opstod godt nok også konflikt parterne imellem i 50’erne, 60’erne og 70’erne – blandt andet da statsminister Anker Jørgensen forsøgte sig med en regering hen over midten. Men det tætte samarbejde har nu lidt det nok mest alvorlige knæk nogensinde. Den fælles front til Arbejdernes Internationale Kampdag 1. maj gik i år fløjten – fagbevægelserne bad flere steder i landet Socialdemokraterne om at blive væk. Alligevel mener Bjarne Laustsen (S) ikke, at partiet har spillet fallit, og andre partier kan overtage rollen som rødt arbejderparti. - Selv om Inger Støjberg sad på Vejlegården og spiste stegt flæsk, så bliver de aldrig et rigtigt arbejderparti, for de har ikke de rigtige holdninger i forhold til den danske model. Det er fint nok, de prøver at hvirvle noget op, men det hopper vælgerne ikke på, lyder det fra Bjarne Laustsen. - Det synes jeg nu ikke, vi gør, modsiger Peter Lindholt fra Danmarksdemokraterne. Klar til at tilgive Selv om fagbevægelsen har lagt sin nære allierede på is, så er man alligevel klar til at tilgive og komme videre. - Der er rigtig mange ting, der skal rettes op på. Men vi sætter os ikke hen i et hjørne og er sure. Og de kunne jo have kaldt, inden de tog Store Bededag. For vi havde været klar til at finde de svære løsninger, det er vi vant til i fagbevægelsen (...) Jeg snakker med hvem som helst på Christiansborg, hvis de har noget, mine medlemmer kan bruge til noget, siger Allan Busk. Dén udstrakte hånd tager Socialdemokratiet gerne imod. Her tror man på en fremtid mellem de to parter, der i mere end 100 år har været hinandens allernærmeste. - Jeg er helt sikker på, at både Allan (Busk, red.) og jeg kan finde ud af det. Og så er jeg også helt sikker på, at fagbevægelsen og Socialdemokratiet har brug for hinanden, siger Bjarne Laustsen (S). Danmarksdemokraterne er klar Hvis ikke parterne kan finde ind til det ellers så stærke fælles fodslag igen, så står en ny politisk ven på spring. - Jeg vil ikke sige, at vi skal udnytte det (at parterne er uenige, red.). Det er jo vælgerne, der skal bestemme, omd e vil stemme på Danmarksdemokraterne eller Socialdemokratiet. Men jeg forstår godt, hvorfor de er meget utrygge lige nu, for når man kalder sig arbejderparti og tager en fridag fra den almindelige arbejder, så kan man ikke kalde sig arbejderparti. Og det var jo ikke dét, de gik til valg på, lyder det fra Peter Lindholt, der er nordjysk medlem af Danmarksdemokraterne og medlem af Aalborg Byråd. Et venskab, man godt kan se sig selv i hos 3F. Beslutningen om at afskaffe Store Bededag som helligdag blev truffet af et flertal i Folketinget 28. februar – med stemmerne 95-68. Dagen er afskaffet med virkning fra 2024. VIDEO: Se Fokus om krisen mellem fagbevægelsen og Socialdemokratiet herunder:

Referat:
Fagbevægelsen er skuffet over regeringens afskaffelse af Store Bededag, men afviser ikke at kunne genfinde tilliden til Socialdemokratiet. Man er dog også klar til at kigge mod andre partier.