Efter knap et år med stigende priser er kurven nu knækket. Mandag viser nye tal fra Danmarks Statistik, at forbrugerpriserne i november faldt med knap én procent, sammenlignet med oktober. Dermed svarer prisstigningerne ifølge en beregning fra Danske Bank til, at en gennemsnitlig børnefamilie nu "kun" skal betale omkring 3250 kroner mere for sit månedlige forbrug. Men selvom den forskel er 550 kroner mindre end i oktober, er det for tidligt at ånde lettet op, understreger chefanalytiker og privatøkonom i Danske Bank Louise Aggerstrøm. - Det er positivt. Men man skal ikke regne med, at priserne bare fortsætter med at falde fra nu af, siger hun til TV 2. Hos Danske Bank er forventningen nemlig, at forbrugerpriserne endnu engang vil stige i december. Forventer stigende inflation i december At forbrugerpriserne faktisk faldt i november, skyldes først og fremmest solide dyk i energipriserne. Men siden forbrugerprisindekset, der bruges til at måle inflationen i Danmark, blev opgjort, er prisen på blandt andet el skudt i vejret igen. Ugentlig gennemsnitspris på el Grafen viser den gennemsnitlige pris på én kWh el på Nord Pool i den forgangne uge Louise Aggerstrøm understreger, at energipriserne er næsten lige så svære at spå om som vejret. For både produktionen og forbruget er enormt afhængigt af netop vind og vejr. Men ikke desto mindre peger pilen allerede nu den forkerte vej, fortæller Søren Kristensen, som er cheføkonom i Sydbank. - På den korte bane er energipriserne stadig en stor joker. Vi kan allerede nu se, at prisen på strøm og gas er steget i december, siger han. Ifølge Louise Aggerstrøm vil det kunne mærkes på danskernes udgifter. - Vores forventning er faktisk, at inflationen i december godt kan komme op på samme niveau som i oktober. Men så forventer vi også, at den begynder at falde igen, siger privatøkonomen. Priserne kommer ikke ned igen Hvis man går og glæder sig til, at priserne falder til de niveauer, vi kendte sidste år, står man også til at blive slemt skuffet, lyder vurderingen. Godt nok kan blandt andet energipriserne og nogle fødevarepriser ifølge Louise Aggerstrøm godt falde igen. Men generelt set skal man forberede sig på, at de nuværende priser i butikkerne og supermarkederne i store træk er kommet for at blive. - Grundlæggende er de fleste priser ret træge. De falder ikke bare igen, for når frisøren først har sat både priserne og lønnen for sine medarbejdere op, er det ikke sådan, at de bare sætter prisen ned igen, siger hun. Derfor vil der ifølge de fleste økonomer også gå flere år, før danskerne igen har råd til de samme varer og tjenester, som de havde, inden inflationen skød i vejret. Forventer lavere købekraft indtil 2026 Når priserne generelt ikke vil ned, får danskerne kun råd til det samme antal varer og tjenester som før prisstigningerne, hvis de får mere i løn. Og det er faktisk også forventningen, at lønningerne generelt vil indhente prisstigningerne. Men det er de færreste virksomheder, der har råd til at matche det seneste års inflation, der samlet set ligger på knap ni procent. - Vores prognose er gennemsnitlige lønstigninger på omkring fire procent til næste år, og det er en pæn stigning, men det batter ikke meget lige nu, siger Søren Kristensen fra Sydbank. Samtidig er der risiko for, at danskernes forbrug ikke falder, hvilket kun vil få den rekordhøje inflation til at vare endnu længere. Derfor er der ifølge Louise Aggerstrøm lange udsigter til, at en almindelig børnefamilies økonomi ser ud, som den gjorde for bare et år siden. - Det er en langsom genopretning. Jeg forventer, at vi skal frem til 2026, før danskerne igen har den samme købekraft som i 2021, siger hun. Spørger man Søren Kristensen, vil det tage endnu længere tid. Han forventer ikke en købekraft på niveau med sidste år før fem-seks år ude i fremtiden.

Referat:
Der går årevis, før almindelige danskere har råd til de samme varer og tjenester som for bare et år siden, forventer privatøkonom.