Mandag afholdt TV2 Nord deres sidste debat inden valget.

Bølgerne gik højt, da 14 nordjyske repræsentanter for de opstillingsberettigede partier mandag aften mødtes til debat i TV2 Nords valgstudie i Aabybro. Der var bølgegang helt fra start - for aftenens første emne i debatten var den 3. Limfjordsforbindelse over Egholm. En forbindelse, der er vedtaget i et bredt infrastrukturforlig, men der er ingen anlægslov vedtaget - og udsigten til første spadestik er stadig meget lang. Kristian Klarskov, hvis parti Moderaterne ser ud til at få et kanonvalg, lagde ud med at afskrive en forbindelse over Egholm, mens både De Konservative og Socialdemokratiet, der er med i forliget, holder fast i forbindelsen. - Den er besluttet. Der er en bred politisk aftale bag den, og det er naturligvis sådan, det skal være. Der er ingen slinger i valsen fra Socialdemokratiets side, lød det blandt andet fra Flemming Møller Mortensen. Slinger i valsen fik partifællen Rasmus Prehn (S), ellers skabt til et valgtræf i Vrå, hvor den 3. Limfjordsforbindelse over Egholm også var til debat. Den nordjyske politiker var dog hurtigt ude at korrigere sig selv på sin Facebook-profil. Radikale vil sætte forbindelsen "på pause" Christian Friis Bach (R), hvis parti også er med i det vedtagne forlig, stod modsat Flemming Møller Mortensen ved partiets slingrekurs. Han mener ikke, at en kommende forbindelse skal gå over Egholm, men vil i stedet "trykke pause" og have de alternative løsninger - som alle nordjyske kommuner har undsagt - undersøgt nærmere. Lise Bech der repræsenterer Danmarksdemokraterne er også blandt de klippefaste støtter til en forbindelse over Egholm. - Nu fik vi aftalt, at det skulle være Egholm - vi har fået opdateret VVM-redegørelsen og den siger stadig, at forbindelsen bør gå over Egholm. Lige så faste i troen var Peder Hvelplund fra Enhedslisten og Susanne Zimmer fra Frie Grønne, der er klart imod forbindelsen over den lille Limfjords-ø, og de pegede blandt andet på de den formodede asbestforurening, der ligger under den besluttede linjeføring. Enighed om ny fordeling af kulturmidler Et af de varme politiske emner både før og under valgkampen er den skæve fordeling af de statslige kulturmidler, hvor kulturinstitutionerne i hovedstadsområdet helt faktuelt får mange flere penge end de nordjyske. Og for en gangs skyld var der (næsten) enighed blandt partierne. Med undtagelse af Liberal Alliances Solbjørg Jakobsen, var partierne klar til at tilføre nordjysk kulturliv flere midler - flere af dem endda uden at tage dem fra hovedstaden. - Jeg kan høre, at det er det nemme svar at sige ja til (at give flere penge til kulturen red.). Vi er i en krisetid, hvor vi beder alle folk om at holde igen. Der er ikke flere penge til kultur, så der er tale om en omfordeling, lød det fra Preben Bang Henriksen. Vil tage tyren ved hornene Flemming Møller Mortensen stemte under debatten i: Der er brug for en omfordeling til fordel for Nordjylland, men heller ikke hans parti står klar med en pose penge. - Vi har leveret penge til kulturen, lød det fra Flemming Møller Mortensen, der pegede på, at den nuværende regering skrottede det årlige omprioriteringsbidrag på blandt andet kulturområdet. CO2-afgift på kød er en varm kartoffel Den livlige debat var i den grad tilbage, da emnet i debatten skiftede til landbrug og klima, og til spørgsmålet om hvorvidt dansk landbrug skal producere mindre kød. Susanne Zimmer fra Frie Grønne var - ikke overraskende - fortaler for en høj CO2-afgift på kød, som skal føre til mindre kødproduktion og større planteproduktion til gavn for både klima og folkesundhed. Per Larsen modsatte sig straks, og fremførte det kendte argument om, at hvis Danmark gør det sværere at producere kød, flytter produktionen bare til udlandet - til ulempe for dansk økonomi. Danmarksdemokraternes Lise Bech var enig og gik et skridt videre for at pege på, hvordan det vil gå ud over de danske forbrugere, hvis dansk landbrug pålægges at producere mindre kød. - Dem der ikke har ret meget og virkelig er pressede i dag med energipriser og gaspriser, vil ikke have råd. De vil ende med at spise udenlandsk kød. Flere partier pegede under debatten på teknologisk innovation, samt den påstand der under valgkampen er blevet beklikket fra flere sider, at dansk landbrug er blandt verdens mest effektive som løsning på problematikken. S klar med milliarder til sundhedsområdet Næste emne i debatten var det presserende spørgsmål om, hvordan vi sikrer, at der er nok arbejdskraft i selve kernen af vores velfærdssamfund - i vores sundhedssystem. Et spørgsmål som alle partierne er klar med en løsning på. Hos Socialdemokratiet står man endda klar med pengene. - Vi er desværre kommet dertil i vores velfærdssamfund, hvor det mange steder er umuligt at rekruttere kvalificeret personale. Det er ved at smuldre, og derfor er vi gået så langt, at vi er nødt til at have løn på bordet. Derfor har vi tre milliarder på bordet, og det er parterne, der skal bestemme, hvordan de skal fordeles, lød det fra Flemming Møller Mortensen. "Vi skal have udenlandsk arbejdskraft ind" Nana Harring (DF), der selv er sygeplejerske, men som har fravalgt at arbejde på de pressede sengeafsnit, er også klar til at kigge på lønnen - men også på de arbejdsvilkår, der er med til at presse sygeplejerskerne ud af faget. - Vi har mistet 2400 sygeplejersker i regionerne på et år. Det er alvorligt. I Dansk Folkeparti er vi klar til at kigge på både løn og arbejdsvilkår, for man skal ikke gå hjem med ondt i maven, lød det fra Nana Harring, der også vil investere i velfærdsteknologi, der kan frigøre timer hos de "varme hænder" Liberal Alliances Solbjørg Jakobsen var som en af de få ikke indstillet på, at det skal være løn, der skal gøre det mere attraktivt at være sygeplejerske i Danmark. Nej, her vil man i stedet kigge på skat - og på rekruttering i udlandet. - Vi skal have udenlandsk arbejdskraft ind. Vi har foreslået at få sygeplejersker ind på forskerordningen på nogle favorable vilkår, for vi er ikke det eneste land, der mangler sygeplejersker, så det skal gøres attraktivt, lød det fra Solbjørg Jakobsen fra Liberal Alliance, der også hellere vil sænke skatten for alle danskere - i stedet for at give mere i løn til bestemte faggrupper.