Kommunerne efterlyser flere muligheder for at kontrollere og overvåge borgerne. Danskerne ønsker også mere kontrol - men de fortrækker dog de digitale muligheder, herunder registersamkøring, frem for mere fysisk overvågning, viser analysen. Den metode bakkes op af københavnske erfaringer med kontrolarbejdet. Undersøgelsen peger på, at danskerne bedrager med sociale ydelser for mellem 7 og 12 milliarder kroner om året. Det svarer til 3-5 pct. af de sociale ydelser, der udbetales totalt. Rapporten fra KMD Analyse er den første i Danmark, der giver en indikation på omfanget af socialt bedrageri baseret på danske data. Beregningen af omfanget bygger blandt andet på, at 3,2 pct. af danskerne indrømmer snyd med sociale udbetalinger i en rundspørge foretaget for KMD Analyse. Kommunerne har opprioriteret indsatsen i de senere år, og 97 pct. af de adspurgte kommuner har i dag etableret kontrolenheder. De baserer i meget stor udstrækning kontrolarbejdet på anonyme henvendelser fra befolkningen. Beregninger fra KMD Analyse viser, at kontrolenheder, hvis arbejde primært er baseret på anonyme henvendelser har en lavere inddrivelse pr. årsværk end kontrolenheder, der bruger et bredere sæt af værktøjer. KMD-undersøgelsen viser, at der er bred opbakning i befolkningen til øget brug af samkøring og indhentning af oplysninger på tværs af forskellige myndigheder i kampen mod socialt bedrageri. Omkring 90 pct. af befolkningen støtter op om en løbende kontrol af folks personlige oplysninger via digitale registre. En del af befolkningen er til gengæld modstandere af at give kommunerne udvidede kontrolmuligheder, når det gælder inspektioner og fysisk overvågning. Over en tredjedel af befolkningen finder det eksempelvis uacceptabelt, at en mistænkt borger kan overvåges nær sin bopæl.

Opsummering:
En ny rapport fra KMD Analyse viser, at der hvert år i Danmark begås socialt bedrageri i milliardklassen, mens kontrolarbejdet i kommunerne kun opdager  4-7 pct. af bedraget.