26. januar 2022 vil blive husket for alt andet end det triste januarvejr. Der kom nemlig det pressemøde, som langt de fleste har set frem til i snart to år. Genåbningen af Danmark er en realitet, og fra den 1. februar forsvinder coronarestriktionerne i Danmark. Nogle af dem, der har været hårdest ramt af coronanedlukninger, er skoleeleverne. - Det er den rigtige vej at gå, at vi endelig kan vende tilbage til en normal hverdag og få lov at gøre det, vi er bedst til sammen med børnene, siger skoleleder på Løgstør Skole, Klaus Toft. I snart to år har han, sammen med hundredevis af andre skoleledere landet over, forsøgt at navigere i retningslinjer, anbefalinger og krav fra regeringen samtidig med, at elevernes trivsel og læring skal sikres i så høj grad som muligt. Det har til tider været svært med hjemsendelser, online undervisning og zoneopdelte skoler. Men selvom hverdagen vender mere tilbage til, hvad vi husker fra før corona, så bliver alt ikke som før lige med det samme. - Hverdagen kommer hurtigt, men jeg tror der går noget tid, inden børnene vænner sig til det igen og kommer ind i den gamle rytme, siger skolelederen. Overgang fra restriktioner til frihed er ikke uproblematisk Derfor skiller Løgstør Skole sig ikke af med alle coronarestriktionerne den 1. februar. Fremover skal forældrene stadig aflevere børnene udenfor, og der vil stadig være fokus på håndhygiejne. Noget tyder da også på, at det ikke er en dårlig idé at vente med at afskaffe alle restriktioner. Særligt for den yngre del af befolkningen. En ting er, at de er vaccineret i mindre grad end resten af samfundet. Noget andet er, at det netop er den gruppe, der har båret den tungeste byrde under coronanedlukningerne. Det mener Ida Koch hvert fald. Hun er ungdomspsykolog, og har skrevet en bog om, hvordan coronaens nedlukninger har påvirket danskerne. - Coronasituationen har ramt alle grupper i samfundet, men der er ingen tvivl om, at store børn og unge - og måske også små børn - har været hårdest ramt. Det viser alle undersøgelser, siger hun. Derfor mener hun også, at man skal passe på, hvis genåbningen bliver for brat. - Så kan der komme endnu flere alvorlige psykiske sygdomme - depression, angst, OCD og så videre, siger Ida Koch. Rådet fra Ida Koch er derfor klart: - Gå langsomt ud i verden. Grib mulighederne lidt efter lidt. Og glem ikke, at alle har været igennem en svær periode, fortæller hun til TV2 Nord. Stigende smitte vækker ikke bekymring Selvom det meste af Danmark har set frem til at coronaen finder sin plads i skyggen af det danske samfund, så er det alligevel langt fra alle, TV2 Nord møder på gaden i Hobro torsdag eftermiddag, der ville have truffet den samme beslutning som Mette Frederiksen og hendes regering gjorde i aftes. - De kunne godt lige have ventet to uger mere, siger Tommy Høst. Han er vagt, og bor i Hobro. Han henviser til, at smittetallene for det seneste døgn torsdag slog endnu en rekord. 51.033 blev registreret smittet det seneste døgn. Også 86-årige Henny Dalsgaard fra Hobro mener, at man burde have set tiden an. - Jeg føler ikke, jeg har set et bevis for, at det ikke stadigvæk skulle være farligt, forklarer pensionisten. Hun har dog stadig tiltro til de danske sundhedsmyndigheder og vil følge deres retningslinjer. - Jeg tror på, at de ved bedst. Så når de siger, det er sikkert, så tror jeg, det er sikkert. Klar på mere smitte Selvom den stigende smitte også skaber udfordringer på Løgstør Skole, så er der heller ikke bekymring at spore på skolelederens kontor. - Der er naturligvis altid en risiko, og lige nu har vi haft cirka fem til syv smittede hver dag siden den første januar. Og det vil formentlig ikke ændre sig i den positive retning de næste par uger, siger Klaus Toft, og fortsætter: - Men alligevel bliver vi nødt til at finde en måde at vende tilbage til normalen igen. Og det bliver formentlig allerede fra næste uge af. - Der er så mange ting, vi har misset de seneste år. Vi har meget, der skal indhentes, afslutter han.

Referat:
Løgstør Skole holder fast i enkelte coronatiltag på trods af genåbning. Ifølge en ungdomspsykolog er det en god ide, da det kan få konsekvenser, hvis genåbningen sker for brat.