Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Hvad koster en klassisk murermestervilla fra 1918 i pæn stand, med en stor have og lav ejerudgift? Åbenbart ikke 625.000 kroner. Det måtte ejerne af en villa på Mors sande, da de efter 11 år, flere prisnedsættelser og kun få fremvisninger stadig ikke havde solgt deres hus. Men da ejerne Solvej Lund og Knud Nørgaard samlede et hold af familie og venner, skete der endelig noget. I de seneste år er priserne på boliger i de største, danske byer tordnet i vejret, og med liggetiden er det modsatte sket. Men yderområderne er blevet hægtet af ræset, og mange boliger i de helt små byer er til salg så længe, at de får liggepest. I det nye TV 2-program 'Til salg i 100 år' dyster to ejendomsmæglere om at sælge ti boliger, der i alt har ligget til salg i over 100 år. Og en af boligerne er huset på Mors. Noget, der ikke stemte? Da ejendomsmægler Peder Kongsgaard trådte ind i huset, var det løbende blevet sat ned i pris – med 29 procent i alt. Nu var huset på markedet til 445.000 kroner. Der havde igennem de 11 år været to fremvisninger. Til de samme mennesker. Det havde dog ikke resulteret i et salg. - Min første tanke, da jeg så huset, var, at det var et rigtig pænt hus. Faktisk enormt nydeligt. Det var et mysterium for mig, hvorfor det ikke var blevet solgt, siger Peder Kongsgaard. Men efter en gennemgang, var der noget, der ikke stemte. Huset i to plan var opgjort til at have et areal på 100 kvadratmeter, men de fleste af dem var i stueetagen. På førstesalen var der kun registreret 10 kvadratmeter, selvom der var flere rummelige værelser. - Der har nok kun været et lille kammer ovenpå, da huset blev bygget, men ved en ombygning i 70'erne, har daværende ejer nok glemt at fortælle kommunen, at de har lavet flere beboelige kvadratmeter ovenpå, siger Peder Kongsgaard. Og netop det lavere antal kvadratmeter var et problem i forhold til at få solgt huset. Mange søger nemlig på nettet efter deres kommende hus med nogle søgekriterier. Hvis man for eksempel er en familie på fire personer, så vil mange gerne have et hus på over 120 kvadratmeter, men på papiret – og i søgemaskinerne – var dette hus altså ikke så stort. Det kunne faktisk være en af de største grunde til, at huset ikke var solgt efter 11 år på markedet, mente Peder Kongsgaard. I stedet for 100 kvadratmeter burde huset være cirka 150 kvadratmeter, fandt ejendomsmægleren ud af. Kunne han få rettet det tal i BBR-registret, ville det både betyde, at boligen ville dukke op i flere menneskers søgninger, og at kvadratmeterprisen – noget som mange kigger på, når de handler bolig – ville falde betragteligt. Derfor fik Peder Kongsgaard en arkitekt til at lave nogle optegninger af huset, som han efterfølgende indleverede til Morsø Kommune, i håb om at få det rettet. BBR-registret er et landsdækkende register, hvor man kan finde oplysninger om grunde, private boliger og bygninger i Danmark. For eksempel oplysninger om, hvor mange kvadratmeter en specifik bolig er. - Det kan være en god idé at tjekke ens BBR-opgørelse, når man skal sælge sit hus, for der kan altså godt være flere kvadratmeter at komme efter, råder Peder Kongsgaard. Og så gik de i gang med at se på, hvordan huset kunne sættes i stand indvendigt for at gøre det nemmere at sælge. Gulve, køkken og møbler Noget af det, som Peder Kongsgaards håndværker og de samlede hjælpere kastede sig over, var køkkenet, gulvene og indretningen. - Faktisk skal der ikke så meget til, når et smukt hus som det her, skal gøres mere klar til salg, siger Peder Kongsgaard. Små ændringer endte med at gøre en enorm forskel i huset. Blandt andet fik køkkenet en ny farve, og bordpladen blev skiftet. Det gav køkkenet et opdateret udtryk. I farvenuancer blev stuen og køkkenet kædet sammen ved at vælge den samme farvepalet, og der blev ryddet ud i interiøret. - Ofte giver det meget at fjerne nogle af møblerne for at få et lettere udtryk, forklarer Peder Kongsgaard. På førstesalen blev gulvtæppet fjernet, så plankegulvene kom til syne. Udover at plankegulve for mange er moderne, så gav plankegulvene huset en rød tråd, da de gik igen både i stueetagen og ovenpå. Dyr varme En anden væsentlig ting, som ejendomsmægleren satte ind overfor, var, at se på opvarmningskilden i huset. Det kostede nemlig på papiret 25.000 kroner om året at varme huset op med oliefyr. Det betød, at potentielle købere kunne få et problem, når de skulle kreditvurderes i deres bank. Derfor fik Peder Kongsgaard en vvs-installatør ud for at give et tilbud på en ny opvarmningskilde. Det viste sig, at det kunne halvere varmeomkostningerne at skifte varmekilde til en en luft-til-vand varmepumpe, der kunne varme huset op med de eksisterende radiatorer. Den ville koste 110.000 kroner, og det blev skrevet i salgsopstillingen, så en potentiel køber kunne vise det til banken. En køber melder sig Sammen med Peder Kongsgaard valgte sælgerne Solvej Lund og Knud Nørgaard at sætte huset ned til 395.000 kroner: Nu ville de have det solgt. Da BBR-ændringen gik igennem, gik huset fra at være 100 kvadratmeter til at vokse med 50 procent og være registreret med 150 kvadratmeter. Umiddelbart efter istandsættelsen oplevede Peder Kongsgaard en stor interesse for ejendommen. - Folk ville gerne ud at se boligen, og det er jo fantastisk, for det er fremvisninger, der fører til salg, siger han. Og under ti uger efter, at huset var blevet færdigt, kunne Solvej Lund og Knud Nørgaard åbne en god Morsø pilsner og fejre begivenheden. Huset i Ljørslev var blevet solgt til 370.000 kroner, og parret kunne sige et endeligt farvel til det hus, som de havde forsøgt at få solgt i over 11 år. Du kan se 'Til salg i 100 år' på TV 2 PLAY , lige når du vil, eller på TV 2 onsdag klokken 20.50.

Referat:
Ejendomsmægleren fandt en stor fejl ved huset, som endte med at blive altafgørende for salget.