I stedet for regionsrådene skal der være politikere i 21 nye sundhedsfællesskaber.

Når regeringen onsdag præsenterer sin længe ventede sundhedsreform, lægges der op til, at regionsrådene skal nedlægges. Det erfarer TV 2. Regeringen ønsker at skabe bedre sammenhæng i sundhedsvæsnet og vil ændre sundhedsvæsnets struktur. Blandt andet på følgende måde: En politisk udpeget bestyrelse under Sundhedsministeriet skal holde styr på sundhedsvæsnets økonomi. Bestyrelsen består af 11 personer - blandt andet fem fra sundhedsforvaltningerne og en repræsentant fra en patientforening. Der skal være fem sundhedsforvaltninger, som skal stå for driften af sygehusene og akutberedskabet. Geografien vil være som de fem nuværende regioner, og de vil have hovedsæde samme steder. Der skal oprettes 21 såkaldte sundhedsfællesskaber. De skal bygges op omkring de nuværende akutsygehuse. Formålet med fællesskaberne er at få sygehus, egen læge og kommunerne til at arbejde bedre sammen. Det skal blandt andet sikre, at der bedre bliver taget hånd om patienten efter udskrivelse. I sundhedsfællesskabernes ledelse vil der være politikere i form af borgmestre og formænd for kommunernes sundhedsudvalg. Der vil også være repræsentanter for sygehusene og de praktiserende læger. Det er usikkert, hvornår regionsrådene ifølge regeringen skal nedlægges. I de fem regionsråd sidder der i dag 205 folkevalgte politikere, som er valgt for fire år ad gangen. Der var senest valg i efteråret 2017. Uenighed i blå blok Regionerne har især ansvaret for sundhedsvæsnet, men i blå blok har der længe været et ønske om at nedlægge dem. I hvert fald fra flere partier. Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti vil have dem lukket. De mener, regionerne udgør et unødvendigt bureaukratisk led, og der har været kritik af, at der i dag kan være store regionale forskelle i behandlingerne. I Venstres bagland og helt ind i folketingsgruppen har der dog været stor modstand mod at fjerne de folkevalgte regionsrådspolitikere. Især i den jyske og fynske del af baglandet har der har været frygt for, at den lokale forankring forsvinder, og at sundhedsvæsnet skal styres fra København. En af kritikerne har været Venstres tidligere forsvarsminister Søren Gade. Regionsformand tror på lukning I kølvandet på den interne kritik svarede Lars Løkke Rasmussen (V) i fredags på spørgsmål fra baglandet. Det skete på et bestyrelsemøde i Venstre. Efter mødet ville statsministeren ikke afsløre, hvad der skal ske med regionerne, men han sagde, at der skal ses på opgavefordelingen i sundhedsvæsnet, så opgaverne bliver rykket tættere på der, hvor borgerne bor. Stephanie Lose, der er regionsrådsformand for Venstre i Regions Syddanmark og formand for Danske Regioner, er imod en lukning af regionsrådene. Efter mødet i Venstres hovedbestyrelse fredag, troede hun, at det ender med en lukning af dem. - Jeg tror, der er en klar risiko for, at det ender uden det folkevalgte led i regionerne. Uden at det er sådan, at jeg har set det endelige reformforslag, sagde hun til DR. Løkke: Vi tager chancen Under en debat i Folketingssalen tirsdag ville Lars Løkke Rasmussen ikke blive mere konkret om planerne. - Socialdemokratiet og De Radikale var imod at oprette regionerne. Nu mener man så, at det er det eneste rigtige, og at der ikke må røres ved regionerne. - Jeg siger ikke, at I tog fejl dengang, og at I så også tager fejl nu. Men vi tager chancen og vil foreslå ændringer af vores sundhedsvæsen, siger Lars Løkke Rasmussen. Ifølge TV 2s oplysninger vil regeringe sammenlagt afsætte seks milliarder kroner til sundhedsvæsnet frem mod 2025. Sundhedsudspillet ventes præsenteret onsdag klokken 10.