Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Ny forskning fra Aalborg Universitet afslører, at dobbelt så mange lider af en kronisk sygdom end hidtil antaget. Studiet er det første i verden, der kortlægger et helt lands kroniske sygdomme. Antallet af danskere, der lider af én eller flere kroniske sygdomme, er langt højere end hidtil antaget. Det viser Danmarks hidtil største studie i kroniske sygdomme – og verdens første kortlægning af et helt lands kroniske sygdomme. Indtil nu har Danske Regioner og Sundhedsstyrelsen officielt vurderet, at cirka hver tredje dansker lider af en kronisk sygdom. Men det er et underestimat ifølge AAU-studiet. Ifølge de nye tal har mænd i gennemsnit 2,0 sygdomme, mens kvinder gennemsnitligt har 2,4. Forskellene er dog mere markante på alder, hvor 16-44-årige i gennemsnit har 1,1 sygdom, 45-74-årige har 2,7 sygdomme og 75+-årige har 5,3 sygdomme i gennemsnit. Tallene dækker over store forskelle, f.eks. er det maksimale antal sygdomme for én patient 36. Resultaterne dækker desuden over flere regionale forskelle. F.eks. viser studiet, at: Region Nordjylland har den største andel af patienter med forhøjet blodtryk Region Midtjylland har den største andel af patienter med epilepsi, søvnforstyrrelser og ADHD Region Syddanmark har den største andel af psykisk syge, demente og flest kronikere generelt Region Sjælland har den største andel af patienter med kræft, mavesår og overvægt Region Hovedstaden har den største andel af patienter med HIV, skizofreni og spiseforstyrrelser – men også færrest kronikere set i forhold til resten af landet. Studiet har kortlagt den fulde kroniske sygdomsbyrde og identificeret over 199 kroniske sygdomme blandt alle 4,5 millioner danskere over 16 år. Det er gjort via de unikke danske sundhedsregistre, og fordi der ses på alle borgere, er der ingen statistisk usikkerhed – tallene er, som de er. Samfundsøkonomisk og personlig belastning af kronisk sygdom - Undersøgelsen sætter en tyk streg under, at kronikerbyrden er reel - og tilmed større end hidtil antaget. Vi oplever et behov fra både politikere og sundhedsprofessionelle til at få tal og overblik over den kroniske sygdomsbyrde for at få et bedre grundlag for prioritering. På samme måde, som du har brug for at vide, hvem og hvor mange, der kommer til aftensmaden i din planlægning, så er det også essentielt, at sundhedsvæsnet kender hvem og antallet af de patienter, man skal behandle, siger Michael Falk Hvidberg, ph.d. og forsker ved Danish Center for Healthcare Improvements (DCHI) ved AAU. - Med undersøgelsen gives et nyt supplerende redskab, som kan bruges i prioritering, planlægning, vurdering af økonomisk byrder, og udvikling af det fremtidige sundhedsvæsen, som skal kunne håndtere fortsat flere kronikere. Første step hertil er netop det overblik, undersøgelsen giver over, hvem og hvor mange kronikere, der er. Forhåbentligt kan studiet også være med til at give fokus og en stemme til de patientgrupper, som typisk overses i debatten, tilføjer han. I en rapport citerer Sundhedsstyrelsen, at 80 procent af udgifterne til sundhedsvæsnet går til behandling af kronikere, og Verdenssundhedsorganisationen (WHO) anbefaler international handling. - Der er bred enighed om og evidens for, at kroniske sygdomme er den enkeltstående største fremtidige udfordring for vores sundhedsvæsen. Med studiet og vores kommende forskning og satsning på området er vi med til at tilføje vigtige brikker, der kan få stor betydning for fremtidig prioritering og indsatser, siger professor og sundhedsøkonom Lars Ehlers fra DCHI, AAU.

Referat:
Det hidtil største studie af kroniske sygdomme viser, at cirka to ud af tre danskere over 16 år har én eller flere kroniske sygdomme. Det er næsten det dobbelte af de hidtidige estimater.