For at undgå at sprede coronasmitte har vi de seneste uger fundet nye måder at mødes og tale sammen på. De nye vaner kan vare ved, selv når coronakrisen på et tidspunkt er forbi.

Mange danskere er lige nu tvunget til at passe deres skolegang eller arbejde hjemmefra. Coronasituationen har gjort, at vi skal undgå store forsamlinger, og det har betydet, at vi er blevet tvunget til at finde nye måder at gøre de ting, vi plejer at gøre, på. - Mange virksomheder er blevet kastet ud i de digitale eksperimenter for at overleve, og nu finder de ud af, at man kan spare store ressourcer ved at droppe fysiske møder forskellige steder i Danmark og udlandet. Nogle af de nye teknologier viser sig at virke rigtig godt, og andre virker ikke. De erfaringer kommer virksomhederne til at drage nytte af i fremtiden, siger professor Mikael Skov fra Institut for datalogi ved Aalborg Universitet. Professoren mener, at vi er ved at udvikle nye vaner, når vi finder ud af, at vi ikke nødvendigvis behøver at mødes fysisk i et mødelokale, men godt kan klare os med en videokonference fra hver vores hjemmearbejdsplads. - Hvis den her lockdown varer i lang tid, måske hen til juni, så vil nogle af de her ting udvikle sig til vaner. Så vil de nye digitale vaner fortsætte også efter, at befolkningen på ny kan mødes. Nogle af de nye digitale tiltag, vi har gjort i den her periode, vil overleve. For virksomhederne kan det have vist sig, at man faktisk har kunnet øge effektiviteten, og for private har det vist sig, at muligheden for at være sammen socialt på distance, altså være sammen med nogen i den anden ende af landet, er helt særlig. Det, tror jeg, vil fortsætte med at være stort også, når det her er overstået, siger Mikael Skov. Nettet belastes ekstra Med hele familien samlet under samme tag kan der godt blive sendt en masse data gennem luften. Men den øgede trafik er ikke et problem, hvis man spørger Sune Nabe Frederiksen, der er administrerende direktør i Stofa. - På en dagligdag ligger hovedforbruget af en families internet i timerne fra klokken 17 til klokken 21. Børnene streamer eller spiller online, nogle arbejder måske hjemmefra, og tv’et kører. Selvom folk nu arbejder hjemmefra, så ligger hovedforbruget stadig i samme tidsrum, siger Sune Nabe Frederiksen. Selvom timerne, hvor der er størst belastning, ikke har ændret sig, så kan man dog godt se, at familien er begyndt at arbejde hjemme. Normalt udgjorde nettrafikken mellem klokken 8 og klokken 16 kun 20 procent af den trafik, der er mellem klokken 17 og klokken 21. Det er nu steget fra 20 til 70 procent. Alligevel er der ikke grund til bekymring, forsikrer Sune Nabe Frederiksen. - Hvis man sammenligner det med en motorvej, så er vi ikke ved at have nået vores fulde kapacitet, selvom der er kommet mere trafik. Selv i de timer, hvor vi har størst belastning, er vi ikke ved at nå vores kapacitetsloft, siger Sune Nabe Frederiksen. Vigtig infrastruktur Selv om store streamingtjenester som Youtube og Netflix har skruet ned for kvaliteten af deres indhold for at lette på internettrafikken, var det ifølge Sune Nabe Frederiksen ikke et nødvendigt tiltag. - Hvis de havde spurgt os, så havde vi sagt, at det behøvede de ikke. Der, hvor det er mest kritisk, er der, hvor der er små udfald. Det vil der komme når, man har med teknik at gøre. Der er vi endnu mere fokuserede på, at vi får det løst med det samme. Vi repræsenterer en kritisk infrastruktur i vores samfund. Uden vores service ville folk ikke kunne arbejde hjemmefra, siger Sune Nabe Frederiksen.