Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Knap er Socialdemokraternes udspil til en ny politireform blevet offentliggjort, før Venstres retsordfører, Preben Bang-Henriksen, er ude med riven. - Det er slet ikke ambitiøst nok. Jeg kan ikke finde en eneste betjent mere i den omstrukturering, regeringen foreslår. Det giver ikke flere betjente på gaderne, at man decentraliserer jobfunktioner fra Rigspolitiet til andre steder i landet. Når den medarbejder, der sidder med DNA-analyser hos Rigspolitiet flyttes til Aalborg med sit arbejde, så får fru Jensen i Brønderslev jo ikke en eneste betjent mere. Vi har brug for at udvide politistyrken, siger han. Han skynder sig dog at rose statsministeren for udspillet, der gør op med et Rigspoliti, som ifølge Preben Bang-Henriksen har udviklet sig 'helt vanvittigt'. - De er gået i selvsving i Rigspolitiet, der har 1.400 civilt ansatte og en konsulentforbrug, der er helt vanvittigt. Så statsministeren fortjener anerkendelse for at tage hul på opgaven med at forandre Rigspolitiet, siger han. Regeringen lægger op til, at der skal oprettes 20 nye, mindre politistationer rundt omkring i landet. Tilbage i april 2018 blev der nedlagt otte lokalstationer i Løgstør, Støvring, Hadsund, Hirtshals, Skagen, Aars, Kaas og Brønderslev. I 2007, hvor politireformen trådte i kraft, blev 40 procent af politistationerne rundt omkring i landet lukket, og landets 54 politikredse blev til 12. Men opgaven rækker længere ud end til at udflytte nogle arbejdspladser og oprette 20 nærpolitistationer, mener Preben Bang-Henriksen. - Det nytter ikke noget at bruge penge på flere mursten og lave flere nærpolitistationer. Vi skal i stedet bruge pengene på at få flere betjente ud at patruljere i lokalområderne. Og ikke nødvendigvis altid med to betjente i hver bil. Synligheden og tilstedeværelsen er afgørende. For Preben Bang-Henriksen er det vigtigt, at borgerne oplever, at der er mere politi i gaderne. - Vi har ikke brug for flere mursten. Vi har brug for flere betjente i flere biler, der omgående kan sendes hen, hvor lokummet brænder. Klar med flere penge For retsordføreren er det indlysende, at Danmark som nation er nødt til at skrue endog meget højt op for pengestrømmen til politiet. - Vi skal være ærlige og sige, at vi i Danmark er håbløst bagud. Der skal bruge flere penge på politiet, mange flere penge. I Danmark bruger vi halvt så mange penge på politiet som de andre lande i EU, og Venstre er parat til at tilføre flere midler til systemet - og så må vi jo forhandle med regeringen om, hvor de penge skal komme fra. Han lægger op til, at der især skal tilføres flere penge til SØIK - det såkaldte Bagmandspoliti, der efterforsker økonomisk kriminalitet. Han mener sågar, at området fremover bør være selvfinansierende. - Der er i den grad behov for, at vi får udvidet SØIK. Det vil virke afskrækkende for forbryderne, hvis SØIK har musklerne til at følge op på de mange indberetninger og igangsætte efterforskninger. Dernæst skal man i højere grad gå efter at få udgifterne til sagernes belysning opkrævet hos dem, der får en dom. Knap 900 årsværk vil berøres enten i form af udflytning, omplacering eller en fyring. 240 af årsværkene skal komme gennem den store spareplan, Rigspolitiet præsenterede i januar. Balance skal genoprettes Siden den store politireform i 2007, hvor 54 politikredse blev snævret ind til 12, er nærpoliti og landpoliti blevet sparet væk. Det er den tendens, regeringens udspil skal vende, lyder analysen fra TV2 Nords Christiansborg-redaktør Katrine Fuglsang. - Der er politisk enighed om, at man er kommet lidt for langt i den ene retning. Nu skal pendulet så svinge tilbage og måske ende i midten. Det handler om, at man efter mange år med terrorbevogtning og grænsekontrol måske har fået centraliseret enhederne i politiet lidt for meget omkring de større byer, og at man nu vil prøve at trække lidt tilbage igen, siger Katrine Fuglsang.

Referat:
Der skal ikke spares på politiet, mener Venstre. - Vi er klar med flere penge og flere betjente