Mænd kommer i arbejde og kvinder tager en uddannelse, viser nyt forskning om de sociale indsatser i bydelen.

Et netop afsluttet forskningsstudie fra Kraks Fond Byforskning dokumenterer, at de mange millioner af kroner, der igennem årene er brugt på boligsociale indsatser blandt andet i Aalborg Øst, gør en forskel og giver beboerne en bedre tilknytning til arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet. Ét af hovedresultaterne i forskningsstudiet viser, at det er de sociale indsatser, der har en positiv effekt på arbejdsløsheden blandt mænd i udsatte boligområder. Arbejdsløsheden blandt mænd i udsatte boligområder, hvor der har været gennemført en social indsats, falder med tre procentpoint mere i forhold til udsatte boligområder, hvor der ikke har været sat ind med en boligsocial indsats. - Vores studie viser, at det, der skaber effekten og får flere mænd i arbejde er de sociale indsatser som jobvejledning, klubaftener og it-værksteder. De fungerer som en investering i beboernes kompetencer og bidrager således til, at beboerne får en bedre tilknytning til arbejdsmarkedet, siger forsker Gunvor Christensen, der står bag det omfattende forskningsstudie i Kraks Fond Byforskning. Kvinder uddanner sig På grund af de sociale indsatser får flere kvinder fra de udsatte boligområder også en stærkere tilknytning til arbejdsmarkedet, dog ikke helt i samme grad som mændene. Derimod viser studiet, at de sociale indsatser hjælper kvinderne i gang med en uddannelse. - At signifikant flere kvinder kommer i gang med en uddannelse skyldes de sociale indsatser, som involverer kvinderne i netværk og fællesskaber, hvor de får viden om, hvordan de gennem uddannelse kan forbedre egen livssituation, siger Gunvor Christensen, der tidligere har  stået bag forskningsstudiet 'Indsatser i udsatte boligområder. Hvad virker, hvorfor og hvordan?' Studiet baserer sig på en effektmåling af Regeringens Byudvalg. For at løfte beboerne i landets udsatte boligområder, blev der investeret 2,1 mia. kr. til sociale indsatser, der skal engagere beboerne i netværksskabende fælleskaber som fx lektiecaféer, it-værksteder og integrationsaktiviteter. Dernæst har man lavet fysiske indsatser, hvor formålet har været at gøre de udsatte boligområders ydre rammer mere attraktive. Til sidst har man ydet økonomisk indsats for at holde huslejen nede. Forskningsstudiet 'Har områdebaserede indsatser en effekt på beboernes tilknytning til arbejdsmarkedet?' er det første af sin art, der måler på effekten af de forskellige typer af indsatser.