Livredderne spotter en pige på et board cirka 200 meter nord fra deres primære zone.  De sejler ud til pigen, der viser sig at være 13 år gammel og uden redningsvest. Hun har ikke kræfter til selv at komme ind til land. Scenariet herover udspillede sig i sidste uge, og er en af de situationer der får Trygfondens Kystlivredning til at råbe vagt i gevær. Pigen blev heldigvis hjulpet op i en båd og sejlet ind til land, hvor moren befandt sig. Her fik de sammen med livredderne en snak om risikoen ved fralandsvind og manglende redningsvest. For situationen kunne sagtens være endt meget værre. På landsplan havde kystlivredderne i uge 27 seks livreddende aktioner. Altså situationer hvor det vurderes, at en eller flere personer var i livsfare. Særligt fralandsvinden gjorde, at flere kom i nød. - Folk bliver ofte overraskede af fralandsvinden. Når de er inde på land, virker vandet roligt og fladt, men så snart de kommer bare lidt ud, virker deres krop som et stort sejl, og så går det stærkt, når de befinder sig på en luftmadras eller et SUP-board, siger Anders Myrhøj, kystlivredningschef i TrygFonden Kystlivredning og tlføjer: - Pludselig er de så langt ude, at de ikke er i stand til at komme ind igen på egen hånd, og så kan det blive rigtig farligt – især hvis man ikke har vest på og måske ovenikøbet kommer væk fra sit board eller madras. Kast dig ikke i vandet, hvis du ser en person i nød Livredderne opfordrer til, at man straks kontakter dem, hvis man ser nogen, der er i nød. - Er man på stranden og ser nogen i problemer, kan en naturlig reaktion være selv at kaste sig i vandet for at komme personen til undsætning. Men har man ikke de rigtige forudsætninger, risikerer man at gøre en farlig situation værre og pludselig have to personer i potentiel drukningsfare i stedet for én, siger Anders Myrhøj og fortsætter: - Selv gode svømmere kan komme i problemer – særligt i udfordrende farvand – og redninger i vand kræver særlige kvalifikationer. Vi ved, at der desværre er mange i befolkningen, der ikke har ordentlige svømmefærdigheder, så medmindre du er en stærk svømmer, dygtig i vand og har livredderkompetencer, bør du ikke kaste dig i vandet. I stedet bør du straks alarmere livredderne, og er du et sted, hvor der ikke er professionel hjælp i umiddelbar nærhed, bør du følge retningslinjerne i tal-ræk-kast-remsen, siger Anders Myrhøj. Sådan redder du ifølge kystlivredningschefen en person i nød (tal – ræk – kast): • Tal beroligende, og diriger den nødstedte Tal gerne beroligende til personen i nød, hvis vedkommende er ved bevidsthed og tæt på land. I nogle tilfælde kan du måske give personen råd eller få vedkommende til at svømme hen til dig ved blot at kommunikere beroligende med ord, øjenkontakt og kropssprog. • Ræk en gren, parasol eller lignende. Er personen ved bevidsthed, kan du måske række vedkommende noget langt, eksempelvis en gren, trøje, parasol, bådshage, åre, pagaj eller lignende og trække personen ind. Men giv slip på det, du rækker ud, hvis du selv er i fare for at blive trukket i vandet. • Kast en redningskrans, dunk eller lignende. Er personen for langt væk til, at du kan række noget til vedkommende, kan du i stedet kaste en genstand, som kan flyde og/eller trække den nødstedte ind. Det kan eksempelvis være en redningskrans med line. Vurderer du, at situationen er alvorlig, skal du straks alarmere 1-1-2. Læs mere på www.respektforvand.dk.

Referat:
Vinden har været drilsk den seneste uge.