Regionerne mistænker mere end 16.000 lokaliteter i Danmark for at være forurenede med PFAS. Flere tusinde grundejere er ikke blevet orienteret.

Tusindvis af danskere er ikke klar over det, men de bor, arbejder eller har på anden måde deres daglige gang på grunde, der kan være forurenede med evighedskemikalier, også kendt som PFAS. Det viser regionernes såkaldte mistankelister. PFAS er betegnelsen for en gruppe kemikalier med en række potentielt sundhedsskadelige effekter. Hver region har udarbejdet en liste over grunde, som de mistænker for at kunne være forurenede med disse PFAS-kemikalier. TV 2 har samlet listerne og præsenterer her mere end 16.000 adresser, hvor der kan være PFAS i jorden, græsset og vandet. For regionerne er listerne et vigtigt redskab. - Alle grunde, hvor der er en mistanke om, at der kunne have været en forurenende aktivitet i fortiden, indgår. Vi bruger listerne som et arbejdsværktøj til at kunne prioritere, hvilke grunde vi skal have mest fokus på, siger Mads Duedahl (V), der er formand for Danske Regioners miljøudvalg og regionsrådsformand i Region Nordjylland. Grunde med PFAS-mistanke Over 16.000 grunde er under mistanke for at være forurenede med PFAS. Søg efter ejendomme her: De fleste grundejere er blevet orienteret om, at deres grund kan være forurenet, men omkring 3000 ejere er ikke blevet informeret. Det skyldes, at regionerne ikke er færdige med at granske oplysningerne om lokaliteterne. - Det er grunde, hvor vi ikke ved noget endnu ud over en registeroplysning. Det kan være, at vi så at sige har slået dem op i telefonbogen, siger Mads Duedahl. Først når der foreligger en velbegrundet mistanke om, at der har været en forurenende aktivitet på en grund, bliver ejeren kontaktet. Lejere får intet at vide Der er også andre personer, såsom lejere, der ikke er blevet informeret om de mulige PFAS-forureninger. - Ejeren skal give informationerne videre. For det er svært for os at komme i kontakt med alle de personer, der for eksempel har et lejemål på en grund, der formodes at være forurenet, forklarer Mads Duedahl. Danske Regioner vurderer selv, at de står over for et kolossalt arbejde med de potentielt PFAS-forurenede grunde. - Vi må strække våben og ærligt erkende, at det vil tage meget lang tid for os at komme i dybden og klare alle de opgaver, der ligger foran os, hvis man ikke prioriterer det her, siger Mads Duedahl. Regionerne vurderer selv, at de skal bruge 4,5 milliarder kroner til at klare udfordringerne med PFAS. Det skal tages ud af et samlet budget på 450 millioner årligt til al jordforurening i regionerne. - Vi skulle smide alt, hvad vi har i hænderne i de næste ti år, for at klare opgaven. Det er selvfølgelig ikke realistisk, siger han. Ikke alt PFAS fjernes Listen over de muligt forurenede grunde bruges derfor som et redskab til at udvælge, hvor man skal sætte ind. Ikke alle PFAS-forureninger vil blive fjernet eller oprenset, lyder det. - Vores vigtigste opgave er at vurdere, om der er sundhedsskadelige virkninger for mennesker, der bor på grundene, eller det er til fare for drikkevandet, siger Mads Duedahl fra Danske Regioner. Det er de grunde, der opfylder disse kriterier, der vil få opmærksomhed. Resten må klare sig uden. - Det er selvfølgelig bekymrende at have en forurenet grund, men hvis det ikke er til direkte fare for mennesker eller drikkevand, så vil vi blot identificere det, gøre opmærksom på det og så må det ligger der, hvor det er, siger han. Mads Duedahl ser frem, til at regeringen får udarbejdet en national handlingsplan på området, hvilket også er målet ifølge regeringsgrundlaget. - Vi må som samfund have tålmodighed. Det her er ikke noget, vi kan klare i morgen, siger Mads Duedahl. Skadeligt for især børn Hos Institut for Folkesundhed er meldingen, at PFAS kan have en række negative helbredseffekter. Hos voksne kan PFAS blandt andet give forhøjede kolesteroltal og medføre hormonforstyrrende effekter. I store koncentrationer kan kemikalierne desuden medføre en øget risiko for kræft. Men det er især børn, der er i farezonen, når det gælder PFAS. - PFAS er skadeligt for immunsystemet og specielt for små børn. Det er der, vi ser de største effekter, forklarer Amalie Timmermann, der er forsker på Statens Institut for Folkesundhed. Børn er særligt sårbare, fordi deres immunsystem udvikler sig rigtigt meget i de tidlige leveår. - Der er immunsystemet inde i en stor udvikling, og når det bliver udsat for PFAS, bliver balancen ødelagt, siger Amalie Timmermann. Børn er også mere udsatte af andre årsager. - De spiser og drikker mere i forhold til, hvor lille deres kropsvægt er. Og de får mere jord og støv i munden, fordi de rører ved alting og putter hænderne i munden, siger Amalie Timmermann. Hør mere om PFAS i TV 2s nyhedspodcast 'Dato':