Næsten to ud af tre arbejdsløse får fast job efter en tur i jobrotation. Det viser en ny undersøgelse.

En ny undersøgelse, foretaget af konsulenthuset COWI for Beskæftigelsesregion Nordjylland, har evalueret på over 600 nordjyder, der har været i jobrotation i 2010 og 2011. Kort efter jobrotationsforløbet var 78 procent selvforsørgende - og på længere sigt 64 procent. Det skriver Avisen.dk. Undersøgelsen peger dermed på, at jobrotation er et bedre redskab til at få folk i job end det langt mere udbredte løntilskud. - Det er noget, vi har praktiseret i mange år i Nordjylland. Så det er dejligt, at vi nu kan dokumentere, at det faktisk virker, siger Erik H. Andersen, der er næstformand for Beskæftigelsesrådet Nordjylland til Avisen.dk. Jobrotation betyder, at ledige ansættes som vikarer, mens fastansatte er på efteruddannelse. Altså en form for stoledans på arbejdsmarkedet. Som led i den såkaldte 'akutpakke', der skal forhindre tusindvis af arbejdsløse i at falde ud af dagpengesystemet efter nytår, har regeringen netop afsat 200 millioner kroner ekstra til jobrotation. Erfaringerne fra Nordjylland falder derfor i god jord hos beskæftigelsesminister Mette Frederiksen (S). - Det viser, at vi med akutpakken tager fat på et rigtig, rigtig godt værktøj, siger hun til Avisen.dk. Jobrotation er som udgangspunkt en dyr fornøjelse, da staten yder et direkte tilskud på 144 kroner i timen til en virksomhed, der har en ledig i jobrotation. I år koster det staten cirka 150 millioner kroner - som rækker til omtrent 550 jobrotationsforløb. Nordjyderne har længe haft en særlig forkærlighed for jobrotation - og har i perioder brugt op til 75 procent af statens tilskudskroner. Derfor er det med blandede følelser, at beskæftigelsesregionen løfter sløret for de gode resultater. - Vi håber på den ene side, at den positive opfattelse spreder sig. Men samtidig har vi da en vis bekymring for, at kassen løber tør, hvis alle gør brug af jobrotation i samme omfang som os, siger Erik H. Andersen. Beskæftigelsesregion Nordjylland pønser nu på, om effektanalysen skal følges op med en cost-benefit-analyse af jobrotation. Det vil sige en undersøgelse af, om for eksempel de større udgifter til jobrotation modsvares af besparelser i dagpenge og kontanthjælp.