Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Arne Larsen tager handsker på og åbner porten på Hjørring Renseanlæg, så der kan komme luft ind. For det han har tænkt sig at vise TV2 NORD lugter fælt. Arne Larsen driftsleder for spildevand i Hjørring Vandselskab, og han er rigtig træt af nordjydernes dårlige toiletvaner. - Der er mange der siger at hver gang skyller ud i toilettet, så forsvinder det bare. Det gør det ikke. Det ender her hos os. Alene på Hjørring Renseanlæg bliver der hver dag siet 800 kilo affald fra, som ikke burde være i kloakken. Det fylder en hel container, og det er affald Arne Larsen viser frem. Her er masser af plastic fra hygiejnebind og især mange vatpinde og vådservietter, som folk har smidt i toilettet derhjemme. - Jeg tror det er uvidenhed. Det vil jeg i hvert fald helst tro det er, siger Arne Larsen. De 800 kilo affald, der havner på Hjørring renseanlæg er det, der er røget igennem pumperne på kommunens omkring 400 pumpestationer. Meget af affaldet kan dog ikke komme igennem pumperne, og hver uge må medarbejderne på renseanlægget rykke ud til stoppede eller defekte pumper. Det er især karklude, vådservietter og vatpinde, der sætter sig fast i pumperne. - Jeg hader vådservietter af et godt og ærligt hjerte. De er på linje med vatpinde i min optik. Det er noget fanden har skabt i vrede, siger Jacob Andersen, der er produktionschef for spildevand i Hjørring Vandselskab. Dårlige toiletvaner går ud over arbejdsmiljøet Vådservietter kan trækkes og snoes, som de laver et langt reb i spildevandspumperne. De stoppede pumper bliver slidte, og det koster mange mandetimer at reparere dem. Det sker ofte uden for normal arbejdstid, hvor det er kostbar at kalde medarbejdere ind til opgaven. Det er også farligt for medarbejderne at rykke en tot ud af pumpen for det foregår med håndkraft. - Det er jo lidt svært at vide, hvad der gemmer sig inde i den tot, når medarbejderne stikker hænderne ind i pumpen. Sidder der glasskår, sidder der en kanyle eller en knust pære. Det er farligt at arbejde med, siger produktionschef Jacob Andersen. Kun tre ting i lokummet Problemet er det samme på mange renseanlæg i Danmark. Derfor er flere af dem gået sammen om en kampagne med navnet ”Kun tre ting i dit lokum”. Med et ret direkte sprog er kampagnens budskab, at vi kun må komme tre ting i toilettet. - Det er pis, lort og toiletpapir. Intet andet, forklarer driftsleder Arne Larsen. På nogle pakker med vådservietter står der at servietterne er biologisk nedbrydelige, og det kan være årsagen til at folk smider dem i toiletter. - Det er da muligt at nogen af vådservietterne med tiden er biologisk nedbrydelige, men de når i hvert fald ikke at blive nedbrudt, før de skaber problemer i vores pumper, siger Jacob Andersen. Medarbejderne finder også ofte sutter, trusser, børnelegetøj, kondomer, telefoner, værktøj og sågar engang en læderjakke i pumperne. I Hjørring mener de at de stoppede pumper er blevet et større problem gennem årerne i takt med at vådservietter er blevet mere populære. Produktionschefen mener at der er millioner af kroner at spare på landsplan, hvis vi får nogle bedre toiletvaner. For de store mængder affald betyder ekstra investeringer i maskineri der knuser det inden det når pumpen. - Jeg tror jo ikke på at det her problem helt forsvinder, men det kunne nok blive en del mindre, siger Jacob Andersen. Alle vandforbrugere er med til at betale regningen for at rense de stoppede pumper på rensningsanlæggene. Det gør vi via vandafledningsafgiften. Til Naturmødet tilbage i maj måned blev børn undervist i, hvad der må komme i toilettet:

Referat:
De nordjyske rensningsanlæg er trætte af nordjydernes dårlige vaner. De må ugentligt rykke ud til stoppede kloakker og defekte pumper, fordi vi skyller vatpinde og vådservietter ud i toilettet. De stoppede pumper er både ulækre, dyre og farlige for medarbejderne at reparere.