Ifølge realkreditinstitutterne er der ganske enkelt for få købere til for mange tommer huse - især i landdistrikterne.

Det nordjyske boligmarked har det hårdt, og på trods af ledige huse og interesserede købere, er det svært at få sat gang i salget. Krav om høje rådighedsbeløb og tilbageholdende realkreditinstitutter bremser markedet, mens landsbysamfundene lider. - Vi mærker, der er øgede krav til familiernes rådighedsbeløb, og vi synes faktisk, det er ret markant, det her krav, siger ejendomsmægler Brian Wiborg fra EDC Danebo i Støvring. Sammenlignet med få år tilbage skal en gennemsnitsfamilie nu have et månedligt rådighedsbeløb, der er 5-6.000 kroner højere for at kunne låne penge til et hus. Det vil sige, at de skal kunne stille med op mod 17.000 kroner, når alle faste udgifter er betalt. - Ejendomsmægler, det er selvfølgelig svært, for det er et komplekst område og kreditforeningerne bestemmer selv, hvad regler, de vil gå efter, men vi synes godt, de må sætte lidt mere gang i det, siger Brian Wiborg. Men på trods af kritik fra både mæglere og boligkøbere afviser realkreditinstitutterne, at de er med til at bremse boligmarkedet. Regionsdirektør i Danske Bank, der ejer Realkredit Danmark, Karsten Kibsgaard, er ærgerlig over, at realkreditinstitutterne bliver beskyldt for at være en klods om benet på det nordjyske boligmarked. - Det er vi generelt lidt trætte af, fordi det en bank lever af, det er at låne penge ud til vores kunder enten på banklån eller et realkreditlån, siger han. Ifølge ejendomsmæglerne er realkreditinstitutterne nu så tilbageholdne med at låne penge, at de reelt sætter markedskræfterne ud af spil. Men Karsten Kibsgaard mener ikke, de har andre muligheder, som loven er i dag. - Vi skal i vores vurdering tage hensyn og sige, der skal være to andre købere, der vil give den samme pris inden for seks måneder, og det skal vi vurdere, om der er potentiale til det i markedet, siger Karsten Kibsgaard.