Der var engang, hvor mange, unge nordjyders foretrukne chatsted hed "NationX". Det var i starten af 00'erne, da tusindvis af unge skrev "kiggede" til hinanden på hjemmesiden og delte grynede webcam-billeder. Det danske sociale medie blev skabt af serieiværksætteren Martin Bay Pedersen, der var i starten af tyverne, da han fik idéen til chatsiden. Men efter at have levet af det i et par år, loggede brugerne af i en lind strøm, da en ny konkurrent så dagens lys i 2008: Facebook . - Facebook var den eneste grund til at NationX blev lukket ned. Medlemmerne forsvandt fra NationX. Jo flere features, de (Facebook, red.) fik, jo mere frustreret blev jeg. Udviklingsmæssigt kunne de meget mere end jeg kunne ene mand, husker Martin Bay Pedersen. Lyt til historien om NationX som podcast: - Der skete pludselig en massevandring, hvor alle børn og unge kom på Facebook, fortæller Malene Charlotte Larsen, der forsker i brug af sociale medier ved Aalborg Universitet. Som en del af sin forskning var hun i 00'erne til stede på både Arto og NationX. Og hun kan tydeligt se en forskel sammenlignet med i dag. - Den kærlige tone er forsvundet på de kommercielle platforme. Der er ikke plads til venskaber, som vi så tidligere på de gamle chatsider. Det fylder ikke særlig meget på Facebook. - Der hvor vi er havnet er, at det er blevet overtaget af de kommercielle interesser. Vores sociale relationer er på bekostning af de kommercielle interesser. Vi bruger fortsat Facebook, men det er blevet på platformenes præmisser, hvad vi skal se, når vi logger ind, siger Charlotte Malene Larsen. Svært at fravælge Facebook Selvom NationX med tiden er forsvundet ud af de flestes bevidsthed, vokser Facebook sig stadig større. Det samme gør problemerne med og diskussionerne om den sociale medieplatform. De verserende debatter drejer sig især om hård tone, digitale krænkelser, skævvridende annonceindtægter samt falske nyheder på sociale medier kredser særligt om ansvar og kontrol - eller manglende - over for de internationale mediegiganter. Senest har en såkaldt "superalgoritme" kortlagt forekomsten af hadefulde kommentarer på Facebook og fundet, at digitalt had på Facebook særligt går ud over etniske minoriteter og kvinder. Men Facebook er svært at slippe for. Malene Charlotte Larsen peger på, at det kan være svært i praksis at fravælge et medie som Facebook, fordi megen hverdagskommunikation foregår på platformen. - Hvis vi tager et aktiv valg og vælger ikke at være på Facebook, har man ikke lige så let adgang til informationer om eksempelvis kommune, foreningsliv, forældre eller fritid, siger Malene Charlotte Larsen. Og der er flere elementer i vores brug af medier, som bekymrer forskeren. - I gamle dage var det en kronologisk indholdssortering. Nu er det algoritmen, der bestemmer. Det var de gode gamle dage. Man kan godt savne, at det var brugerne, der satte rammerne. Den har vi ikke længere, siger Malene Charlotte Larsen. - Det er også vigtigt at nævne ‘dark pattern design’, hvori der elementer i designet, der gør, at vi kommer tilbage og bruger tid. Det fører også til, at vi bliver ledt til at bruge vores tid på noget andet, end det vi egentlig vil. Noget tyder på, at "det" har virket. I dag er hele 77 procent af befolkningen på Facebook og 65 procent af danskerne over 12 år er på Facebook dagligt. Men især blandt unge fylder Facebook mindre og mindre. - Langt de fleste unge er til stede på mange platforme, som de indretter efter eget behov. Et eksempel er Snapchat, som opfylder ét behov, og her foregår en lidt intetsigende kommunikation i retning af "hvad laver du?". Og de polerede billeder findes på Instagram, fortæller Malene Charlotte Larsen - Facebook bruges primært til koordinering af hverdagen via grupper eller Messenger. Facebook er blevet til et sted “man ikke kan slippe for”, og det er på andre platforme, man deler det personlige indhold. Malene Charlotte Larsen mener, at det kan være en demokratisk udfordring, at Facebook udgør store dele af den offentlige kommunikation. Derfor ville det "være befriende at få et brugervenligt alternativ", - Jeg synes, det kunne være enormt fedt. Et danskstyret sted fri for kommercielle interesser, hvor vi kan dyrke den politiske diskussion og åbne debat. - Facebooks algoritmer fremmer ikke altid det, der fungerer godt. Konfliktelementet giver mange kliks, og det der går viralt er ikke altid det, der er kønt. Men et dansk alternativ kræver endnu en "massevandring", som dengang Facebook kom til Danmark, vurderer medieforskeren. - Det kræver, at alle bevæger sig væk. Det fungerer bare ikke, når det kun er en lille procentdel, der prøver det af. Alle generationer skal med, fastslår Malene Charlotte Larsen. - Jeg tror desværre ikke, det er realistisk, at vi ser et dansk alternativ. Det er svært at spå om fremtiden. De sidste ti år er jeg blevet spurgt om, hvornår det næste Facebook kommer. I og med at mediet sidder så solidt plantet på markedet, tror jeg, det vil være svært. Ligesom det er svært for en lille virksomhed at konkurrere mod Amazon. Da Martin Bay Pedersen i 2009 trykkede på sluk-knappen, var det definitivt slut med NationX. Men alligevel har IT-iværksætteren tit spekuleret på, om NationX kunne have overlevet. - Jeg har da haft søvnløse nætter. Men hvis det skulle have fortsat, skulle vi ikke satse på det samme som Facebook, for man kan ikke hamle op med sådan en mastodont. Måske kunne NationX have eksisteret i dag. Også Martin Bay Pedersen ser i dag et behov for et danskejet medie - i lighed med NationX, hvor brugerne i højere grad satte dagsorden - men mener, at det er for svært at hamle op med de internationale mediegiganter. - De store medier tromler alt og alle og opkøber konkurrenter. Den gamle cyklus med små ting der vokser, den er der ikke mere. Det sker kun én ud af en million gange. Hvis jeg havde den opskrift, var jeg den nye Mark Zuckerberg for real. Se dokumentaren om Nordjyllands første sociale medier her:

Opsummering:
"Den kærlige tone" er gået tabt på sociale medier, mener forsker, som samtidigt hilser et dansk alternativ til Facebook velkommen.