Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Jensen, Pedersen, Hansen og en Jensen mere. Når lederen af byrådssekretariatet i Vesthimmerlands Kommune, Jens Bach Storgaard, læser op af listen over dem, der har meldt sig som lægdommer, så er det danskklingende navne, der går igen. For at afspejle befolkningen i kommunen, hvor der er 9,3 procent mennesker med udenlandsk baggrund, så skulle Vesthimmerland finde 11 personer med anden etnisk herkomst end dansk, der vil være lægdommer de næste fire år, men de har ikke fundet en eneste. - Vi har forsøgt, alt det vi kunne med at annoncere på Facebook og i vores lokale medier. Så har vi opfordret alle vores større virksomheder til at melde det ud på deres arbejdspladser og hænge opslag op. Så på den måde har vi forsøgt alt, hvad vi kan. Men det er simpelthen bare ikke lykkedes, siger Jens Bach Storgaard, der retspræsident ved Byretten i Hjørring. Lægdommere har stor magt At være lægdommer betyder, at man deltager i strafferetssager som domsmand eller nævning. Her er man sammen med juridiske dommere med til at afgøre, om en tiltalt i retten er skyldig eller ej. Som domsmand er man også med til at beslutte, hvilken straf en tiltalt skal have. I en domsmandssag er det en juridisk dommer og to lægdommere, der afgør sagen. Lægdommerne er dermed i overtal, og har derfor stor magt og indflydelse på en retssag. - I Byretten i Hjørring har vi 250 domsmænd. Det er vigtigt, at de 250 domsmænd, de afspejler det samfund, de kommer fra. Det gælder både med hensyn til alder, køn, social baggrund, erhvervsmæssig baggrund, men også med hensyn til etnicitet, siger retspræsident Niels Otto Jensen. På anklagebænken sidder der af og til mennesker med anden etnisk herkomst end dansk, mens den gruppe mennesker er underrepræsenterede blandt lægdommerne. - Det er uheldigt, at de ikke også er en del af domsmandskorpset, for de er jo en del af vores samfund, siger Niels Otto Jensen. Skal være mere opsøgende I Hjørring Kommune skulle de finde 15 lægdommere med udenlandsk baggrund, men det er kun lykkedes at finde 6. En af dem er Mehrsad Sadjadi, der oprindeligt stammer fra Iran. Han sidder allerede i byrådet for Socialdemokratiet. - Når man er medlem af et samfund, så skal man også gøre nogle ting, blandt andet den her opgave. Der er ikke så mange med anden etnisk baggrund, der er med. Jeg glæder mig til at komme til at arbejde med det, siger Mehrsad Sadjadi. Begrebet lægdommer findes ikke i Mellemøsten, og Mehrsad mener mange med hans baggrund, ikke forstår det danske retssystem og derfor holder sig tilbage fra at melde sig. Hvis man vil have folk til at melde sig som lægdommere, så skal der mere direkte information og opfordring til, mener han. - Når man ikke har den baggrund, og når man ikke har den viden, så vælger man også ikke at være med. Hvis man kan gøre informationen mere synlig, så kunne det godt være, at man fik fat i flere, siger Mehrsad Sadjadi. E-mails til virksomhederne fik i hvert fald ikke dem med udenlandsk baggrund til at melde sig i Vesthimmerland. Her overvejer de, om fremgangsmåden skal være en anden næste gang. - Måske skal vi være mere opsøgende. Vi skal måske selv mere ud på arbejdspladserne. Det kunne være et bud, siger Jens Bach Storgaard.

Referat:
Det er meget svært at få mennesker med anden etnisk baggrund end dansk til at melde sig som nævninge eller domsmænd. Det er konklusionen efter at ansøgningsfristen til at blive lægdommer de næste fire år er udløbet.