Ifølge fire grønne organisationer skal der fart på redningsplanen for hav- og fjordmiljøet i Danmark. I Nordjylland er især Limfjorden og Mariager Fjord plaget af iltsvind, der dræber både dyr og planter.

Per Nielsen fra Hobro er en erfaren fisker i Mariager Fjord. Men det er efterhånden ikke kun fisk, han spejder efter. - Det er i de lave bugter, hvor vi ser det først, siger han og hentyder til den massive iltsvind, fjorden ad flere omgange har været plaget af. Især er der to områder i Mariager Fjord, hvor dybden er helt ned til 30 meter. Her har vandet svært ved at at blive skiftet ud, og så opstår der iltsvind. Ifølge Per Nielsen spreder det "dårlige" vand sig også ofte til de lavvandede områder, hvor småfisk og kravl lever, som havørreden lever af. Og når de dør, har havørreden ikke de bedste betingelser - og så er det svært for fiskere som Per Nielsen at få den på krogen. - Når først det dårlige vand, som medfører iltsvind, breder sig ud i de lave bugter, så kan vi se og mærke, at fiskene forsvinder og alt liv forsvinder, siger Per Nielsen, der også er medlem af bestyrelsen i Hobro Sportsfiskerforening. Organisationer klar med akutplan Den seneste tid har også kvælstof i fjorden øget algevæksten, som forhøjer risikoen for iltsvind. - Det er lidt stressende for os, der holder af fjorden, at have den der trussel hængende over hovedet hele tiden med iltsvinden, siger Per Nielsen. Hans iagttagelser bliver bakket op af Lars Brinch Thygesen, der er natur- og miljøkonsulent i Danmarks Sportsfiskerforbund. Forbundet og tre andre organisationer, Grøn Omstilling, Greenpeace og Danmarks Naturfredningsforening, er gået sammen om et nyt udspil, der kommer med en akutplan for hav- og fjordmiljøet i Danmark. Og de skyder skarpt mod de allerede eksisterende politiske tiltag på området. - De tiltag der har været, har ikke haft den effekt, man forventede, og derfor mener vi, der skal ske noget nu, siger Lars Brinch Thygesen. Ifølge udspillet skal Danmark i 2027 have kystvande, der er i såkaldt "god økologisk tilstand", hvilket er en del af EUs Vandrammedirektiv. Udspillet peger desuden på, at der ifølge deres tal hvert år udledes 56.000 tons kvælstof i havmiljøet, mens Miljøstyrelsens mål er 38.000 tons–  derudover påpeger de, at reduktionen fra igangsatte projekter kun vil kunne mindske udledningen med knap 2.500 tons inden deadline i 2027 – altså over 15.000 tons mindre end målet. - Vi kan se det med det blotte øje, og flere rapporter viser også, at der har været status quo de seneste ti år, så når man ser initiativerne ikke virker, så skal man nok lave yderligere tiltag som vi foreslår, enten langsigtede eller nogle, der virker her og nu, siger Lars Brinch Thygesen. Han mener også, at der er en grund til, nogle af tiltagene ikke har virket. - De løsninger, der skal få de her initiativer til at rulle ud for alvor, er bremset af bureaukrati, og så er der noget af det, man troede på, der tydeligvis ikke har virket, siger han og pointerer,  at de gerne ser handling nu, inden det bliver for sent i forhold til målsætningens deadline i år 2027. - Et bredt flertal i folketinget lavede en aftale, som sagde, at der skal kigges på det igen i 2024 eller 2025, og det skal vi ikke vente på, for det ser rigtig slemt ud, siger Lars Brinch Thygesen. Håber på fortsat rigt fiskeliv I Mariager Fjord håber fiskerne på, at de mange år i endnu kan få lov at dyrke deres fritidsinteresse - med forhåbninger om bid på krogen. - Hvis de små byttedyr er væk, når man vader rundt på en meters vanddybde, så falder troen på, at der er en havørred derude, siger Per Nielsen.