Mange kommuner har de seneste år lavet tiltag for en bedre biodiversitet, alligevel er den over hele landet på tilbagegang. Lokalt ser projekterne dog ud til at virke, siger nordjyske eksperter.

- Succes for os er en stor, rig og mangfoldig biodiversitet så mange steder som muligt. Sådan siger naturmedarbejder i Aalborg Kommune Catrine Grønberg Jensen. Men det er en succes, der er svær at måle. Kommunen har lavet flere projekter for at fremme biodiversiteten, og selvom de fleste dyre- og plantearter kan ses med det blotte øje, kan det være svært at sige præcis, om biodiversiteten er i fremgang. For mens nogle arter vinder frem, kan andre være på tilbagegang. Mere tilbagegang Både på kommune- og landsplan forsøger man trods alt at lave optællinger og vurdere biodiversiteten, og det er ikke just gode nyheder. Miljøstyrelsen skriver, at en sammenligning mellem 2010 og 2019 viser, at de truede arter generelt er blevet mere truede, og at eksperter vurderer, at flere truede arter er på tilbagegang end fremgang. Både i Nordjylland og resten af Danmark er der ellers de seneste år præsenteret et hav af biodiversitetsprojekter, blandt andet fordi samtlige 98 kommuner har tilmeldt sig konkurrencen om at blive Danmarks vildeste kommune . Projekterne ser måske ikke ud til at have påvirket de samlede tal synderligt, men helt lokalt kan der alligevel spores en udvikling i biodiversiteten. Flere blomster betyder flere dyr I Golfparken i Aalborg var størstedelen af arealet før nydelige græsplæner, men sådan er det ikke længere. Som et af kommunens biodiversitetsprojekter er de stoppet med at slå græsset hver uge og give det gødning. I stedet laver de årligt græssletning, fordi græsset er en dræber for flere andre plantearter. Projektet i Golfparken blev startet i 2015, og i dag mødes man ikke længere af græsplæner, men mere upolerede blomstermarker. - Lige foran os, der har vi en rigtig fin art, der hedder blåhat. Der er vært for mange insekter og sommerfugle. Vi har også hvid snerre, vi har rødknæ, og når vi kigger rundt har vi fire forskellige slags græsser. Vi har bare så mange urter, der er levested for insekter, der kan bo i dem, men som også fungerer som fødekilde til rigtig mange arter, siger Catrine Grønberg Jensen. Hun forklarer yderligere, at det sker over tid, når man giver plads til det: - Det er jo det fantastiske ved natur, det kommer typisk af sig selv, hvis det får plads til at være her. Jo mere forskelligt liv, du har, jo mere forskelligt liv kan det understøtte. Selvom Catrine Grønberg Jensen anerkender, at det står skidt til med biodiversiteten, er de helt lokale fremskridt en glæde. -  Vi går mod en bedre biodiversitet, hvor vi har flere bomster mange flere steder. Så det virker faktisk, siger naturmedarbejderen. For at styrke biodiversiteten skal der ifølge hende udlægges endnu flere områder til natur. Din have kan gøre en forskel Det er ikke kun kommunerne, som kan give biodiversiteten og de vilde arter en håndsrækning. Det kan du også selv gøre i din have, og ofte kræver det slet ikke så meget - faktisk tvært i mod. Det handler nemlig om at skrue ned for arbejdsindsatsen i haven og lade naturen få plads. - Det kunne for eksempel være at lade plæneklipperen stå henover sommeren, stoppe med at rydde ukrudt i et hjørne af haven eller lade kviste og grene ligge i en bunke i haven, står der skrevet på dkvild.dk. TV2 Nord har undersøgt de nordjyske projekter for biodiversitet, og hvordan de blomstrer lokalt. Se indslaget her: