Priserne er det seneste år steget med 5,4 procent. Det er den største stigning i forbrugerpriserne i mere end 35 år, viser en ny opgørelse fra Danmarks Statistik . Det nye inflationstal sammenligner marts i år med samme måned sidste år, og her er priserne altså vokset med mere end 5 procent på tværs af forbrugerprisindekset. - For et år siden oplevede danskerne en inflation på mindre end én procent, og den er nu mere end fem gange så høj. Der er ganske enkelt tale om et meget markant løft i forbrugerpriserne for danskerne, skriver Jeppe Juul Borre, cheføkonom i Arbejdernes Landsbank, i en kommentar til opgørelsen. Skæv fordeling Det er særligt den kategori, som Danmarks Statistik har døbt "varer", der er blevet dyrere det seneste år. Her er prisstigningen således 8,1 procent. "Varer" er groft sagt fysiske varer, man kan røre ved eller forbruge. Det kunne eksempelvis være et fjernsyn, men også gas, el og fødevarer tæller med her. Dykker man ned i de konkrete varegrupper, viser opgørelsen, at gas, olie og elektricitet er blandt de ting, der er steget allermest det seneste år. Natur- og bygas: +85,8 procent sammenlignet med marts 2021. Gas: +82,6 procent sammenlignet med marts 2021. Elektricitet: +44,6 procent sammenlignet med marts 2021. Diesel: +43,8 procent sammenlignet med marts 2021. Benzin: +31,1 procent sammenlignet med marts 2021. Den anden kategori, som Danmarks Statistik kalder "tjenester", omfatter alt andet og er ifølge opgørelsen fra Danmarks Statistik steget med 2,6 procent det seneste år. Tjenester er ofte en ydelse, hvor der ikke nødvendigvis sælges en egentlig vare. Det kan for eksempel være udgifter til en arkitekt, en håndværker eller en turistguide. Krigen sætter sig i priserne Ofte taler man i et samfund som det danske om en målsætning for inflationen på cirka 2 procent om året. I mange år har vi ligget under det tal, men særligt det seneste halve år er priserne vokset i et hastigt tempo. Det skyldes ikke mindst, at olie-, gas- og elpriserne i slutningen af 2021 begyndte at vokse usædvanligt meget af forskellige årsager. Ruslands invasion af Ukraine har dog også en betydning, fortæller Palle Sørensen, der er cheføkonom i Nykredit: - Det er særligt krigen, der har gjort ondt værre. Det, vi har set siden krigens start i slutningen af februar, er, at energipriserne er steget voldsomt. Vi har set store stigninger i priserne på olie og gas, men også fødevarer. Ifølge cheføkonomens beregninger vil prisstigningerne koste en gennemsnitlig familie med to børn cirka 2000 kroner mere hver eneste måned. Rekordtal kan blive overgået Hvad skal vi forvente den kommende tid? - Hovedforventningen er, at vi kommer til at se en svagt stigende inflation de kommende måneder. Men når vi når hen til efteråret, forventer vi faktisk, at inflationen kommer til at falde lidt igen, siger Palle Sørensen til TV 2. Cheføkonomen advarer dog om, at krigen kan komme til at påvirke i endnu højere grad, end tilfældet allerede er i dag. Hvis EU og Danmark eksempelvis indfører sanktioner på russisk gas, vil det få gasprisen til at stige yderligere, og så forventer Nykredit, "at inflationen faktisk kommer markant højere op end det, vi ser i dag". Også Arbejdernes Landsbank advarer om, at vi måske ikke har set det værste til inflationen endnu. Ifølge Jeppe Juul Borre har mange virksomheder nemlig allerede meldt om prisstigninger den kommende tid. - Baggrunden er, at det naturligvis ikke alene er forbrugerne, som oplever højere energipriser. Det gør virksomhederne også, og det kan få mange til at vælte en del af de højere omkostninger over på forbrugerne med prisstigninger, skriver Jeppe Juul Borre i en kommentar til tallene.

Referat:
Selvom inflationen ikke har været højere i årtier, er det langtfra sikkert, at prisstigningerne slutter her.