- Vågn nu op! Vågn nu op! 14-årige Michaela Billbo Tanderup fra Arden ruskede i sin mor. Hun reagerede ikke, men sagde bare en snorkeagtig lyd, Michaela ikke havde hørt før. Der var noget helt galt. I stedet for at gå i panik holdt Michaela hovedet koldt og ringede 112. Med alarmcentralen i røret gav hun sin mor hjertemassage i de 15 minutter, det tog ambulancen at komme frem til Arden. Michaelas historie er langt fra enestående. Hver dag får 11 danskere hjertestop i deres eget hjem. Ifølge tal fra Hjerteforeningen får tre ud af fire af dem hjertemassage, inden ambulancen når frem. Det skyldes, at danskerne er blevet langt bedre til at reagere og træde til i løbet af de sidste 20 år. ”Det her kan jeg godt” For Michaela Billbo Tanderup var hjerte-lunge-redning ikke helt fremmed, da hun i januar pludselig stod med sin mors døde krop og skulle bruge det i praksis. Hun havde været på førstehjælpskursus flere gange – blandt andet til fritidsaktiviteter og i skolen – så hun vidste, at det vigtigste var at gøre noget. - Jeg stolede så meget på mig selv, at jeg tænkte: ”Det her kan jeg godt.” Og når jeg kigger tilbage, så var det da skræmmende at gøre på det på min mor, men det var jo min mor, og jeg ville gøre alt for at redde hendes liv, fortæller Michaela Billbo Tanderup i ’Go’ morgen Danmark’. Hendes mor, Wenche Billbo, nåede at være død i 20 minutter, men fordi Michaela reagerede så hurtigt, endte hun med at overleve uden mén. - Det, at hun gav hjertemassage, gjorde, at jeg fik ilt til hjertet og hjernen. Det betyder, at jeg kan sidde her i dag. Det er jo helt vildt. Det gør mig så stolt og så rørt, siger hun. Fire gange flere hjælper Vi danskere er blevet langt bedre til at gøre noget, når nogen omkring os får hjertestop. I 2001 var det kun 19 procent af de mennesker, der faldt om uden for et hospital, som fik hjertemassage, inden ambulancen kom frem. I dag er det tal steget til 77 procent. Ifølge Hjerteforeningen skyldes den store stigning blandt andet, at et førstehjælpskursus siden 2006 har været obligatorisk for at få et kørekort. Derudover har det siden 2005 været lovpligtigt for danske folkeskoler at undervise i førstehjælp. Den nyeste opgørelse fra Trygfonden viste dog i 2015, at det kun var 60 procent af de danske skoler, der underviste i livreddende førstehjælp . Heldigvis hører Arden Skole, hvor Michaela nu går i 8. klasse, til de skoler. Her er viceskoleleder Kirsten Vibjerg ikke i tvivl om, at det godt kan svare sig at lære eleverne førstehjælp. - Når det gælder hjerteredning, kan man som sådan ikke gøre noget galt. Man skal bare handle, og man skal handle hurtigt. Og det kan man, hvis man er en stor skoleelev, siger hun. Fejret på skolen Derfor besluttede skolen sig for at fortælle de andre elever om Michaelas redningsaktion. - Hendes historie kan inspirere os alle sammen. Derfor fejrede vi den heltegerning, som det jo er, siger viceskoleleder Kirsten Vibjerg. Skolekammeraternes reaktion var langt bedre, end Michaela havde forestillet sig. - De klappede meget ad mig, og de virkede rigtigt stolte af mig. Jeg følte mig meget anerkendt, fortæller hun. Den anerkendelse har hun også mødt på hjemmefronten. - I de første tre uger græd jeg af glæde over det, hun havde gjort, fortæller hendes mor, Wenche Billbo. - Men det er også forfærdeligt, at hun skulle igennem det. Michaela selv tænker dog mest på det gode ved, at hun vidste, hvad hun skulle gøre. Og så har hun en opfordring til alle andre, der skulle ende i samme situation som hende. - Du kan gøre det. Jeg gjorde det, og jeg var 14 år gammel. Det eneste, du kan gøre forkert, er ikke at handle. Uanset hvor gammel du er, så kan du gøre det, siger hun.

Referat:
Danskerne giver oftere hjerte-lunge-redning end tidligere. Siden 2001 er andelen af folk, der får hjælp, inden ambulancen når frem, firdoblet.