Det har i årevis været en åbenlys sandhed, men ingen har nogensinde undersøgt om nataktive robotplæneklippere faktisk er farlige for pindsvin.

Der kan ikke være mange tilbage i Danmark, der ikke ved at robotplæneklippere der kører om natten er livsfarlige for pindsvin, der huserer i haverne over hele landet mens vi andre sover. År efter år har historien lydt i landets medier med en klar opfordring: Lad plæneklipperen holde pause om natten - for pindsvinenes skyld. På samme måde bliver billeder af stærkt kvæstede pindsvin delt flittigt på de sociale medier - og igen er det den populære havehjælper robotplæneklipperen, der får skylden. Men selvom det virker som en åbenlys sandhed, at det er de ellers så smarte plæneklippere, der skal bebrejdes for pindsvinenes ulykke, er der faktisk aldrig nogen, der har undersøgt sagen ordentligt. Men det bliver der nu lavet om på. Dr. Pindsvin til tjeneste Sophie Lund Rasmussen er landets eneste pindsvineforsker. Hun er ph.d. fra Syddansk Universitet og kalder i sjov sig selv for Dr. Pindsvin, når hun kommunikerer sit arbejde med pindsvin i Det Dansk Pindsvineprojekt ud på de sociale medier. Til september skal hun som postdoc på Aalborg Universitet og Oxford University i England fortsætte sit arbejde i Det Danske Pindsvineprojekt og blandt andet undersøge ophobningen af giftstoffer i de små dyr. Dr. Pindsvin holder dog ikke ferie, så hen over sommeren vil Sophie Lund Rasmussen forsøge at besvare det store spørgsmål om pindsvin og plæneklippere. Og hendes hidtidige arbejde peger altså på, at svaret ikke er så indlysende som mange tror. - Danskerne holder meget af pindsvin og er søde til at minde hinanden om, at pindsvin for eksempel ikke tåler mælk og kan finde på at gemme sig blandt grenene ved sankthansbålet. Vi har dog ikke videnskabeligt bevis for, at robotplæneklipperne reelt er dem, der påfører pindsvinene de skader, som vi ser. Vi ved, at nogle af skaderne kan forårsages af andre haveredskaber som kanttrimmere, men også hundebid, siger pindsvineforsker Sophie Lund Rasmussen. Hun har tidligere i sin forskning undersøgt 697 døde pindsvin og ingen af disse kunne kobles sammen med robotplæneklippere i forhold til skader og død. Undersøgelser med døde pindsvin I første omgang skal Sophie Lund Rasmussen undersøge sagen med døde pindsvin, som placeres foran robotplæneklippere, så man kan iagttage hvordan plæneklipperen reagerer på at møde et pindsvin på sin vej. - Det er vigtigt at finde ud af, hvad der forårsager skaderne på pindsvinene, så vi kan målrette indsatsen for at beskytte pindsvinene, hvis bestand er i tilbagegang. Hvis det nu viser sig, at det ikke kan være robotplæneklippere, er det vigtigt, at vi får folks fokus flyttet over på det, der virkelig er problemet, forklarer Sophie Lund Rasmussen. Pindsvineforskeren vil også undersøge, om der er særlige typer eller mærker af robotplæneklippere, der er mere eller mindre "venlige" overfor pindsvin og når de endelige resultater foreligger i slutningen af året, kommer Sophie Lund Rasmussen til at indgå samarbejder med producenter om at lave mere pindsvine-venlig plæneklippere.