Lav et referat af nedenstående tekst:

Tekst:
Hvis det ender i en storkonflikt mellem arbejdsmarkedets parter, vil mange danskere kunne mærke det. I så fald ender det sandsynligvis i strejke eller en såkaldt lockout. Ved en strejke vil omfanget afhænge af, hvilke grupper og områder der udvælges af fagforeningerne, siger Nana Wesley Hansen, som er lektor og arbejdsmarkedsforsker ved Københavns Universitet. - Der vil de selvfølgelig forsøge at udtage nogle grupper, hvor det kan mærkes på arbejdsgiverne, siger hun. Regeringen griber som regel ind Det kan for eksempel være lærere i folkeskolen eller pædagoger i børnehaver og vuggestuer. Men det kan for eksempel også være sygehusene. Se listen i bunden af artiklen. Som modtræk til strejkerne kan arbejdsgiverne også vælge at lockoute. Det vil i praksis sige, at arbejderne udelukkes fra arbejdspladsen uden løn. I storkonflikter vil den typiske løsning være, at regeringen foretager et lovindgreb for at afslutte konflikten. Men det er ikke muligt at vide, hvor lang tid der går, før sådan et indgreb finder sted. Derfor er det også en balancegang for arbejdsgiverne og lønmodtagerne, siger Bent Greve, som er professor og arbejdsmarkedsforsker på Roskilde Universitet: - Hvis det bliver meget omfattende, så mange af samfundets funktioner ikke fungerer, øger det chancen for et hurtigt lovindgreb, siger han. Ved en storkonflikt bliver det dermed også ofte en diskussion om, hvem der har mest legitimitet: - Det er klart, at hvis alle læger på alle sygehuse gik hjem, så ville man være nødt til at lave et politisk indgreb, da det ville gå ud over de akutte funktioner, som skal fungere uanset, om de er i konflikt med hinanden. Det er der, balancen er, siger Bent Greve. Vi har fået Nana Wesley Hansen og Bent Greve til at pege på en række konkrete områder, hvor en eventuel storkonflikt kan påvirke:

Referat:
Skoler, sygehuse, borgerservice og parkering kan blive påvirket af en eventuel strejke.