Det bliver sandsynligvis det folketing, vi valgte i tirsdags, som skal tage stilling til, om der skal vedtages en anlægslov for en tredje Limfjordsforbindelse ved Aalborg. Og det ser fortsat ud til, at der er flertal for Egholm-forbindelsen. Ifølge infrastrukturaftalen, som blev indgået i 2021, skal der i 2025 sættes gang i gravearbejdet. Processen er dog forsinket, fordi en række miljøvurderinger må laves om. Når det er sket, skal anlægsloven forelægges Folketinget - efter planen i 2024. Af de 21 folketingsmedlemmer, som forleden blev valgt i Nordjylland, har 16 forud for valget erklæret sig helt eller overvejende enige i, at der skal bygges en ny forbindelse over Egholm. De 15 kommer fra partier, der er en del af forligskredsen bag 2021-aftalen. Det gælder de nordjyske repræsentanter fra Socialdemokratiet, Venstre, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Konservative og Dansk Folkeparti, hvis partier i det nye ting også sidder på et solidt flertal på 116 medlemmer. Muligvis kan Nye Borgerliges seks mandater lægges til. Partiet var med i infrastrukturaftalen fra 2021, men er siden trådt ud af forliget. Kim Edberg, der bliver NB’s repræsentant fra Nordjylland, har imidlertid i forbindelse med TV2 Nords kandidattest svaret, at han er overvejende enig i, at der skal laves en Egholm-forbindelse. Med i aftalen - men imod Egholmlinjen Omvendt forholder det sig med Radikale Venstre. Partiet var og er fortsat med i aftalen, men med valget af Christian Friis Bach i stedet for Marianne Jelved er den radikale modstand mod Egholm-projektet øget på Christiansborg. Jelved har til det sidste forfægtet det standpunkt, at når man lokalt anbefalede en Egholm-linjeføring, gjorde hun det også. Friis Bach derimod ønsker formelt projektet sat på pause, men har i valgkampen ikke lagt skjul på, at den egentlige hensigt er at få en anden linjeføring end over Egholm. Valgkampen i Nordjylland handlede også om Egholm-forbindelsen. Det er værd at bemærke, at der i både Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti var kandidater, der ikke uden videre ville støtte det nuværende projekt - men ingen af dem blev valgt. Det blev til gengæld (udover den radikale Christian Friis Bach) tre repræsentanter for partier, som hele tiden har været imod Egholm-forbindelsen, nemlig Peder Hvelplund (EL), Theresa Berg Andersen (SF) og Theresa Scavenius (ALT). Oveni dem kan for første gang lægges et nordjysk folketingsmedlem, som ikke tilhører rød blok, men som er lodret imod Egholmforbindelsen, nemlig Moderaternes første nordjyske folketingsmedlem Kristian Klarskov. “Så hurtigt som muligt” Jokeren er fortsat økonomien. Riget fattes penge. Kan det udløse, at infrastruktur-aftalen eller dele af den opgives eller udskydes? Da man på et vælgermøde i Vrå diskuterede den tredje Limfjordsforbindelse, åbnede socialdemokraten Rasmus Prehn for, at en udskydelse, begrundet i den anstrengte offentlige økonomi,  kunne komme på tale. Efterfølgende pointerede han, at han måske havde formuleret sig kluntet, og at hans ord var møntet på offentlige investeringer generelt og ikke specifikt på en ny fjordforbindelse. Men han føjede så til, da han på Facebook korrigerede sin udtalelse på mødet: “Med den slags projekter kan man jo aldrig helt afvise forsinkelser. Men ønsket er en gennemførsel efter aftalt plan eller i hvert fald så hurtigt som muligt”. Det sidste ord er med garanti ikke sagt eller skrevet i den sag. Men indtil en ny regering måtte lægge op til at ændre på prioriteringerne, er der på bundlinjen et folketing og et nordjysk hold på Christiansborg, hvor der stadig er et solidt flertal for en Egholm-forbindelse.

Opsummering:
Selvom posen blev rystet godt og grundigt, da vælgerne sammensatte Folketinget, synes der - som tingene står i dag - fortsat at være flertal for en Egholm-forbindelse.