Hjørring Kommune har siden kommunalreformen i 2007 lukket 12 skoler og dermed sat dansk rekord i skolelukninger. Kommunen har dog gjort en aktiv indsats for at hjælpe de byer, der mistede deres folkeskole, videre.

Det er sjældent populært, når kommunalpolitikere lukker skoler for at få økonomien til at hænge sammen. I Hjørring Kommune er der siden 2007 lukket 12 skoler, men ingen af de tidligere skolebygninger står i dag tomme. Hjørring Kommune har nemlig gjort en aktiv indsats for at sørge for, at borgerne i de mindre byer ikke skulle efterlades med en følelse af afmagt, når byrådet havde truffet beslutningen om at lukke byens folkeskole. - Folk er frustrerede og kede af det, og der er rigtig mange følelser i spil, når skolen bliver lukket. Det er svært at miste noget, som er en offentlig service, og lige pludselig bliver borgerne nervøse for, hvad der sker med deres by, siger udviklingskonsulent Helle Friis fra Hjørring Kommune. Hun fik til opgave at gå i dialog med borgerne i de byer, hvor der blev lukket skoler. Målet var, at borgerne og kommunen i fællesskab skulle finde ud af, hvad der skulle ske med skolebygningerne. - Vi har hjulpet med praktiske ting som at indkalde til møder og tage referat, men selvfølgelig også været med til at sørge for, at tingene sker. Vi har været med til at samle en større gruppe borgere i byen og fået dem til at tale sammen, fortæller Helle Friis. Brug skolen eller riv den ned I Hjørring Kommune var holdningen, at hvis de lukkede skoler kunne bruges til andre formål, var det rigtig fint, og hvis ikke, så var det bedst at rive bygningerne ned, så de ikke kom til at stå og forfalde. I Rakkeby blev den nedlagte skole revet ned. - Nogle steder er det gået hurtigt med at komme videre, efter at skolen er lukket, mens det andre steder har været sværere. Jeg tror dog, at det over tid faktisk lykkes de fleste steder, siger Helle Friis. I syv af de 12 folkeskoler, Hjørring Kommune siden 2007 har lukket, er der i dag friskole. Ulvkærskolen i Hirtshals huser i dag børnehave, tandpleje og Byens Sal, Vrensted Skole er blevet til Byens Hus, Holmegårdsskolen i Hjørring er overtaget af Hjørring Ungdomscenter og Hjørring Ny 10., mens Tversted Skole er solgt til strikdesigneren Marianne Isager og hendes mand Nels Gaardahl. - I andre kommuner har man valgt at sælge bygningerne i stedet for at sætte ressourcer af til at tale med borgerne om, hvad der sker i deres by, og hvad de ønsker, der skal ske med skolebygningerne. Der har været meget forskellige tilgange til det, siger Helle Friis. Ideerne skal komme fra lokale kræfter Byens Hus i Vrensted er blevet til i samarbejde mellem lokale kræfter, Hjørring Kommune og fonde, som har støttet projektet økonomisk. Det har kostet 10 millioner kroner at forvandle skolen til et kulturhus. - I Byens Hus i Vrensted har man revet en del af bygningen ned, så der ikke er overflødige kvadratmeter. Bygningen er altså blevet tilpasset de aktiviteter, de skal være i den, siger Helle Friis. Helle Friis er glad for, at projektet i Vrensted lykkedes, så byens tidligere skole også i fremtiden kan være et samlingspunkt. Hun mener dog ikke, at man bare kan bruge samme model andre steder, hvor der bliver lukket skoler. - Det er jo dem, der bor i byerne, der skal se på fremtiden og afgøre, hvad der skal ske, siger Helle Friis.