Den maksimale ventetid for patienter med prostata- og brystkræft er steget kraftigt. Nødvendigt for at få alvorlige tilfælde behandlet hurtigt, siger minister.

Den gennemsnitlige ventetid på strålebehandling på de danske sygehuse nærmer sig fire uger, som er regeringens behandlingsgaranti. Men det er patienter med prostata- og brystkræft, der betaler prisen. Det viser en opgørelse, som sundhedsudvalget onsdag diskuterede med sundhedsminister Lars Løkke Rasmussen (V). Den gennemsnitlige ventetid for de to store grupper af kræftpatienter ligger helt oppe på otte uger. Og inden for den sidste måned er de maksimale ventetider samtidig steget kraftigt. Prostatapatienter måtte i begyndelsen af maj vente i 15 uger på Aalborg Sygehus, mens patienter med brystkræft må vente 12 uger på Århus Sygehus. Den store stigning i maksimale ventetider skyldes, at Sundhedsstyrelsen har stoppet de populære samlede patientforløb for de to grupper. De har hidtil fået strålebehandlingen direkte i forlængelse af deres medicinske behandling. Men det er midlertidigt indstillet for at have ledig kapacitet, så alvorligt syge patienter hurtigt kan komme til de travle strålekanoner. Nu kan de to patientgrupper først komme på venteliste til strålebehandling, når de har overstået deres medicinske behandling. For den typiske prostatapatient betyder det to måneders ventetid oven i tre måneders hormonbehandling. Og det er en voldsom belastning for patienten, mener Kræftens Bekæmpelse. - Det betyder et utroligt psykisk pres for patienterne, fordi de ved, at de skal hurtigt i behandling for at blive raske. Og det er heller ikke omkostningsfrit at vente for f.eks. prostatapatienter. For at holde kræften nede fortsætter man hormonkuren, som består af kvindeligt kønshormon. Det kan i sidste ende give impotens, siger sundhedspolitisk konsulent Lars Kofoed. Lars Løkke afviser kritikken med henvisning til, at patienterne får tilbudt at blive behandlet i udlandet i stedet for at vente på behandling i Danmark. - Vi er gået ind i det her med fuldstændigt åbne øjne. Det er en lægefaglig vurdering, at de to grupper bedst kan tåle at vente og rejse ud for at få behandling. Det er selvfølgeligt mere belastende for patienten at rejse ud, selvom vi også betaler for en ledsager. Og informationen fra lægerne kunne måske være bedre. Derfor er jeg glad for, at regionerne har stillet skarpt på, at lægerne skal orientere loyalt om tilbuddet, siger Lars Løkke Rasmussen. Men trods udmeldingen fra regionerne fortsætter lægerne i Danmark med at fraråde patienterne behandlingen i udlandet, siger Lars Kofoed. - Tilbuddet fungerer ikke. Der er kun en håndfuld patienter, der har taget imod det. Og det er der mange grunde til. Det er ikke en tilfredsstillende løsning set fra et patient synspunkt. Og vi får stadig henvendelser fra patienter, som har fået at vide, at det var bedre at vente på behandling herhjemme fremfor at tage 20 kilometer over grænsen og blive behandlet, siger han. /ritzau/