En stor statusrapport trækker Danmarks menneskeretsproblemer frem i lyset. Værst ser det ud på børneområdet.

Danmark er på mange måder et fantastisk land at bo i. Men vi har også mange problemer med menneskerettigheder, som skal løses - og det har striben af misbrugssager om sexkrænkede børn kun alt for smerteligt åbenbaret. Sådan lyder konklusionen i en ny og omfattende statusrapport, som Institut for Menneskerettigheder (IMR) fredag sender på gaden i anledning af sit 25 års jubilæum. - Danmark er et højt udviklet velstandssamfund funderet i en stærk, demokratisk retsstat. Vores udgangspunkt er godt sammenlignet med de fleste andre lande i verden, siger IMR's direktør, Jonas Christoffersen. Alt er dog ikke lutter idyl. - Men når vi dykker ned under overfladen, finder man også en masse områder, hvor vi kan gøre bedre - og bør gøre bedre, tilføjer han. - Børneområdet er nok det område, hvor jeg selv synes, at vi har de mest alvorlige problemer i Danmark, lyder det fra IMR-direktøren. Jonas Christoffersen peger blandt andet på rækken af misbrugssager i de seneste år, hvor vold, incest og vanrøgt har krænket danske børn over hele landet - uden at myndighederne har grebet ind i tide. - Tilsynet har ikke fungeret godt nok, og det er en stor fejl. Børnene har krav på at blive beskyttet og passet på, men i stedet er deres rettigheder blevet tilsidesat, siger han. - Det er en forpligtelse for staten at sørge for et løbende og kvalificeret tilsyn, så børnene ikke bliver udsat for unødig magtanvendelse eller seksuelle overgreb, tilføjer Jonas Christoffersen. Ud over børneområdet peger Institut for Menneskerettigheder på 12 andre områder, hvor Danmark kan gøre det bedre end i dag: Blandt andet når det kommer til menneskehandel og frihedsberøvelse. Instituttet håber på, at de fremover kan lave nye statusrapporter over menneskerettighedssituationen i Danmark i årene, der kommer. - Så kan vi fastslå, om udviklingen går i den rigtige eller forkerte retning, forklarer Jonas Christoffersen. Den nye rapport henvender sig til både Folketinget, beslutningstagere, organisationer og andre med interesse for menneskerettigheder. /ritzau/