Det bliver en helt ny virkelighed, der rammer de kommende elever på Dronninglund Efterskole, når de starter om 11 dage. Ingen får lov til at gemme sig på værelserne, hvis de mistrives. - Vi skal gå tættere på de unge, når vi taler om deres fællesskaber. Vi skal være mere tilstedeværende, og vi skal også blande os mere som voksne, påpeger forstander Bitten Schjødt Kjær, dagen efter hun har holdt oplæg om efterskolens nye strategi for de ansatte. I foråret satte en rapport og bog fra Center for Ungsomsforskning fokus på de unges mistrivsel og sociale problemer. Rapporten peger blandt andet på på, at der er brug for mere voksenstyrring til at hjælpe de unge med fælleskab og at være sociale med hinanden. På Dronninglund Efterskole er det lig med nye rammer og krav til de unge mennesker. - Tænk hvis vi fjerner alle grænser omkring dem. Det må være forfærdeligt at være ung. Så kan jeg godt forstå, man forsvinder ind i sig selv, siger Bitten Schjødt Kjær. - Det lyder næstren som fælleskabtvang? - Ja det kan du godt sige. Jeg vil sige, at det er en fælleskabsmulighed. Tænk at få tilbudt så mange fællesskabsrum som her. En fast frokost, en fast skøn morgentur, en fast godnatrunde, hvor der faktisk er en voksen, der siger godnat. Her er der trygge rammer, så den unge har frihed til at være ung, forklarer Bitten Schjødt Kjær. Bliver et krav Søndag i næste uge 32 kommer der 115 elever til Dronninglund Efterskole. Lærerne står klar med åbne arme og ikke mindst krav om deltagelse i fællesskabet. - Vi skal lige som lære dem nogle ting i løbet af det her skoleår, så de selv lære at tage noget initiativ, kan sætte nogle ting i gang og gå ind i nogle fællesskaber. Det skal vi bare støtte dem i, siger lærerne Anette Sillebak Poulsen og Mark Mathisen, da TV2 Nord møder dem, mens de er i gang med at forberede sig på det nye skoleårs elever. - Forhåbentlig så kan vi skabe nogle rammer, som gør, at de har lettere ved at navigere i de her fællesskaber. Hvordan man bliver en del af et fællesskab, og de forskellige positioner i fællesskabet, fortæller Anette Sillebak Poulsen og Mark Mathisen. Efterskolen vil blandt andet sikre, at ingen der mistrivedes, får lov til at trække sig og bruge aftenerne alene på værelset. - Det er helt menneskeligt at have brug for en anden. Du kan ikke i mine øjne blive et godt menneske, hvis du ikke spejler dig i andre. Hvis du kun er dig selv, så ser du kun dig selv, og det betyder, at så får vi nogle egoistiske unge mennesker, slutter Bitten Schjødt Kjær. Et af de steder, hvor efterskolerne kan måle mistrivsel blandt eleverne er på, hvor mange der dropper ud på et skoleår. Sidste år var landsgennemsnittet 14 procent. På Dronninglund Efterskole stoppede otte procent af eleverne ud før tid. Se indslaget her:

Referat:
Efterskole stiller nye krav om fællesskab til de kommende elever.