Aalborg Kommune og Himmerland Boligforening samarbejder med Alzheimerforeningen, så beboere med demens kan føle sig trygge og som en del af fællesskabet.

89.000 danskere lever med en demenssygdom. Mere end hver fjerde af dem bor alene - og flertallet af dem bor til leje. Derfor har Alzheimerforeningen i samarbejde med Aalborg Kommune og Himmerland Boligforening taget initiativ til at gøre boligforeningens områder endnu mere demensvenlige. - Det er hensigten gennem projektet RUM’lighed at styrke demensvenligheden blandt beboere, frivillige og medarbejdere i almene boligområder. Der er særlig grund til at sætte ind her, for størstedelen af de personer, der har demens, bor i lejebolig. Og når det gælder mennesker, der bor alene, er der tale om en særlig sårbar gruppe – og i øvrigt en gruppe, som ifølge forskerne vil udgøre en større andel af befolkningen i de kommende år, siger direktør Ole Nielsen fra Himmerland Boligforening. Treårigt projekt Den nordjyske boligforening, der med sine godt 7.000 boliger er blandt Jyllands største, er sammen med Aalborg Kommune med i første fase af det treårige projekt: - Indsatsen er vigtig, så en aleneboende kvinde eller mand med demens på trods af sygdommen kan føle sig tryg og som en del af fællesskabet. Ofte er det jo naboerne og vores personale, der er de nærmeste til at give en hjælpende hånd i hverdagen og det er netop det, projektet støtter op om. Det ligger dybt i Himmerland Boligforenings værdier at kere os om vores beboere. Og det kan vi kun, hvis vi udviser interesse for dem og har den nødvendige viden til at hjælpe dem, hvilket vi får gennem dette projekt, siger Ole Nielsen. Skal genkende tegn på demens Han fortæller, at Himmerland Boligforening har oplevet stor interesse for projektet blandt driftspersonalet, som møder udfordringerne i hverdagen – for eksempel når en beboer ringer adskillige gange med det samme problem, selvom driftspersonalet har været forbi for at løse det. - Det er måske tiende gang, vores driftsfolk er hos beboeren, og man tænker ’Det var da utroligt, som det vindue bliver ved med at være utæt’. Hvis vores personale kan genkende tegnene på demens, kan de også bedre forstå den enkelte beboers behov og yde den rette hjælp. Så det er en stor fordel, at vores folk i marken får mere viden om demens gennem projektet. Selvom indsatsen i projekt RUM’lighed er særligt rettet mod aleneboende med demens, kan det også være til gavn for andre beboere. Ole Nielsen uddyber: - Nogle af de tegn, man ser hos mennesker med demens, findes også hos beboere, der ikke har fået en diagnose. Så det giver god mening også i andre sammenhænge, hvor vi kan være med til at opdage forandringer tidligt og dermed medvirke til at sætte tidligt ind.