Der lyder et suk fra Jens Brun, når han træder ind i Sønder Tranders Kirke. Et suk over alle de gode arbejdsår, han har haft her. Et suk over at han nu er blevet tvunget væk fra sit elskede præsteembede i sognet. - Jeg savner det. Jeg savner især arbejdet med konfirmanderne. Det er med til at holde én skarp, siger Jens Brun. Jens Brun fyldte 70 år i oktober, og så siger tjenestemandsloven, at han skal gå på pension. I Gug og Sønder Tranders Sogn ville de ellers gerne have beholdt præsten. Menighedsråd Anni G. Walther, der også er formand for Ældre Sagen i Aalborg, kalder 70-års grænsen for aldersdiskrimination. - Det er da aldersdiskrimination. Hvis et menneske er velfungerende, meget kendt i området, samler de unge og de ældre, så er det da ærgerligt, at bare fordi, præsten har fødselsdag, så skal han gå af, siger Anni G. Walther. Jens Brun mener selv, at han først blev rigtig god som præst i sine sidste fem år i embedet. Modningstiden i embedet er lang, og Jens Brun siger selv, at han har dårlig samvittighed overfor de første konfirmander, der måtte trækkes med ham, da han var uerfaren. I dag føler han sig på toppen af karrieren. - Jeg synes, jeg havde meget arbejde i mig endnu og meget arbejde her i sognet, som jeg gerne ville være med til, siger Jens Brun. Upopulær præst kan blive hængende Præster er tjenestemænd og derfor meget svære at fyre. I Landsforeningen af Menighedsråd oplever de nogle gange, at der er menighedsråd, der glæder sig til, at præsten går på pension, så de kan få en ny. Landsforeningen af Menighedsråd vil godt være med til at hæve pensionsalderen til 72 år, men de vil ikke fjerne den helt. For pensionsreglen sikrer, at menighedsrådene på et tidspunkt kan komme af med en præst, som de ikke længere vil have. - Jeg er bekymret for, at der er nogle præster, der ikke magter opgaven længere eller ikke har lyst til at forny sig og være med til stadig at have et aktivt og levende sogn i den retning, som menighedsrådet gerne vil. Så bliver man ligesom påduttet, at vedkommende stadig skal være der, fordi der ikke er en naturlig stopdato, siger Inge Kjær Andersen, næstformand i Landsforeningen af Menighedsråd. Fra 70 år til 72 år Inden Bertel Haarder (V) gik af som kirkeminster i 2016, var der ifølge ham et politisk flertal for at hæve præsternes pensionsalder til 72 år, men det blev ikke taget op, da hans efterfølger Mette Bock (LA) overtog ministerposten. Selv så han helst, at der slet ikke var nogen pensionsgrænse. Han tror sagtens, at et menighedsråd kan tage en svær samtale med en præst, selvom vedkommende er en autoritet i sognet. Derfor forstår han ikke modstanden fra Landsforeningen af Menighedsråd. - Det er en falliterklæring fra Landsforeningen af Menighedsråd. De tror ikke på deres egne medlemmer, og samtidig vil de gerne have arbejdsgiver ansvar overfor andre ansatte i kirken. Det hænger altså ikke sammen. Menighedsrådene er jo afskåret fra at beholde en dygtig 70-årig præst med de nuværende regler, siger folketingsmedlem Bertel Haarder (V). Flemming Møller Mortensen, socialdemokratisk medlem af Kirkeudvalget, mener, at det bør være en fleksibilitet, og at man bør kigge på loven, som den ser ud i dag: - Når man nærmer sig de 70, så skal provsten kunne tage en snak med præsten og menighedsrådet om, hvad er det man ønsker her. Jeg synes ikke det giver nogen mening, at der er så stram en 70-års regel, når man har så stort et behov for præster, siger Flemming Møller Mortensen. Pensionsalderen for biskopper er også 70 år. Biskop i Aalborg Stift, Henning Toft Bro mener ikke, at pensionsalderen for præster skal sættes op. - Jeg synes, det er godt, at vi har den pensionsalder, for så kan unge kandidater komme til. Man kan jo forsætte som vikar, så jeg synes ikke, det er aldersdiskrimination, siger Henning Toft Bro. Præstemangel Vikarpræster må dog ikke bo i præsteboligen, og de må heller ikke føre kirkebogen. Der er begyndende præstemangel i Danmark. I flere kirker får man kun få eller slet ingen ansøgninger, når man slår en stilling op. Alligevel mener hverken biskoppen eller Landsforeningen af menighedsråd, at en højere pensionsalder vil løse det problem. - Når man gennemsnitlig er omkring 65 år, når man stopper som præst, så kan man sige, at det ville give mere at få dem fastholdt, til de bliver 70 år, i stedet for at få nogle få til at blive et par år mere, siger Inge Kjær Andersen. Jens Brun må altså ikke have en fast stilling som præst, men han må gerne have en vikarstilling, og sådan en har han nu fået i Klarup og Romdrup kirker. - Der er måske lidt forfængeligt, men det var altså noget andet dengang, det var ens egne sognebørn. Dengang jeg var PRÆSTEN, siger Jens Brun.

Referat:
Gennem 42 år har Jens Brun været præst i Gug og Sønder Tranders. Han er netop fyldt  70 år, og så bliver han tvunget på pension, selvom han gerne vil arbejde videre.