For første gang siden årtusindskiftet tegner den samlede indtjening i landbruget næste år til, at landmandsfamiliernes arbejdsindsats bliver fuldt aflønnet. Det konkluderer en analyse af jordbrugets indtjening, som Fødevareøkonomisk Institut ved Københavns Universitet netop har offentliggjort. Men der er meget store variationer afhængig af, om landmanden laver mink eller mælk. Minkavlerne får i snit hver et resultat på 3,8 millioner kroner i år efter finansielle poster. Værst ser det ud for mælkebønderne. De får i år et minus på 232.000 kroner. Økologerne dog et plus på 77.000 kroner. Svinebranchen får et resultat på omkring en halv million og kan se frem til op mod 1,5 millioner kroner næste år. Planteavlerne klarer sig pænt i år med et resultat på knap 650.000 kroner. Men indenfor hver produktionsgren er der store variationer. En ting går dog igen. Størrelsen betyder rigtigt meget. - De store landbrug klarer sig generelt langt bedre end små og mellemstore, og deltidsbrugene, som tæller næsten to tredjedele af de cirka 30.000 tilbageværende danske landbrug, er og bliver en underskudsforretning, siger seniorrådgiver Johnny M. Andersen fra Fødevareøkonomisk Institut og fortsætter: - De mellemstore brug, som der er 5000 af, er til gengæld tvunget til at forlade branchen eller vokse, hvis de skal høste de stordriftsfordele, der er nødvendige for at mindske omkostningerne. Når indtjeningen i dansk jordbrug får et klækkeligt løft i 2012, skyldes det især høje verdensmarkedspriser og en formidabel dansk høst. Til gengæld blev høsten ikke mindst i USA og Rusland ramt af tørke. Det betød højere priser på verdensmarkedet til gavn for de danske kornavlere.

Opsummering:
Det går bedre for landbruget, der tjener flere penge. Men der er meget store variationer fra minkavlernes fest til mælkeproducenternes fortsat svækkede økonomi.