Det ny folketing får 12 partier. Af dem har 11 et eller flere medlemmer valgt i Nordjylland. Kun Dansk Folkeparti vandt ikke noget nordjysk mandat. Partiets nedtur sluttede med en tilslutning på 1,9 procent i landsdelen. I 2015 stemte 21,9 procent af nordjyderne på DF, i 2019 var det 9,5 procent - og nu altså 1,9 procent. At Dansk Folkeparti ikke får et mandat for sine 1,9 procent af de nordjyske stemmer, kan synes underligt - når nu Alternativet, som 1,8 procent af nordjyderne stemte på, får et mandat. Forklaringen er de såkaldte tillægsmandater. Et sindrigt system De 175 pladser i Folketinget består af dels kredsmandater, dels tillægsmandater. Kredsmandaterne fordeles først. Her ved man før valget, hvor mange kredsmandater eksempelvis Nordjyllands storkreds får. Denne gang var det 15. Antallet justeres med nogle års mellemrum, hvis befolkningstallet forrykker sig mellem de enkelte dele af landet. Men fordelingen af kredsmandaterne i hver af landets 10 storkredse giver ikke nødvendigvis et resultat, der på bundlinjen sikrer, at hvert parti får det antal mandater, der svarer til dets tilslutning på landsplan. Det er her, tillægsmandaterne kommer ind i billedet. De fordeles efter et SINDRIGT system, der groft sagt fylder op, så partier, der i første omgang ikke fik tilstrækkeligt med mandater i forhold til stemmetallet, får det udlignet mest muligt. Tillægsmandaterne skal sikre, at partierne PÅ LANDSPLAN får en repræsentation, der svarer mest muligt til det samlede resultat. Men indenfor den enkelte storkreds, altså eksempelvis Nordjyllands storkreds, kan det give nogle tilsyneladende skævheder. Mandater koster mere I hvert fald er konsekvensen, når man ser på mandatfordelingen i Nordjylland, at nogle mandater har været betydeligt dyrere end andre. Mest ekstremt har Liberal Alliance kun fået et mandat for sine 7,1 procent af de nordjyske stemmer - mens de 1,8 procent af nordjyderne, der stemte på Alternativet, har fået lige så meget ud af deres krydser, målt i mandater. I øvrigt var det netop et tillægsmandat til Alternativet i Nordjylland, der ved 2019-valget gav det ubetinget billigste mandat i Folketinget, når man så på de personlige stemmer. Susanne Zimmer blev nyvalgt med blot 774 nordjyske personlige stemmer i ryggen, mens en anden nordjysk kandidat, Christina Egelund fra Liberal Alliance, fik 2026 personlige stemmer - men uden at opnå valg. Fordi der (heller ikke) dengang var gevinst i tillægsmandater til Liberal Alliance i Nordjylland. Flere på tinge Mens antallet af kredsmandater i eksempelvis Nordjylland er kendt på forhånd, varierer antallet af tillægsmandater, alt efter hvordan og hvor valg-matematikken placerer dem. Ved dette valg kan vi i Nordjylland glæde os over, at vi i forhold til sidste valg “hugger” to tillægsmandater fra andre dele af landet. Det betyder, at det nordjyske hold på tinge i den kommende valgperiode har 21 medlemmer mod 19 i det afgående folketing.

Referat:
Valg-matematik gør, at nogle partier får mere ud af deres stemmer.