text: 
  Det er påvist, at g-dagene har urimelige konsekvenser for virksomheder 
  med varierende arbejdskraftbehov, som ikke lader sig udjævne gennem 
  planlægning.
  
  Fx sæsonsvingninger i visse erhverv og vejrligsproblemer, der involverer
   sikkerhedsbestemmelser for de ansatte.
  
  Sæsonsvingninger skyldes enten klimamæssige forhold: høst, såning m.v. 
  for maskinstationer m.fl., planteskolevirksomhed ), eller kundernes 
  præferencer: juletræer, pyntegrønt i skovbruget, blomsterdyrkning til jul
  , mors dag m.v..
  
  Inden for landbruget, maskinstationsområdet, skovbruget, gartneribruget, 
  planteskolerne, anlægsgartnerne m.v. er der udfoldet store bestræbelser 
  på at opnå en mere jævn anvendelse af arbejdskraft, men forhold uden 
  for arbejdsgivernes indflydelse sætter grænser for yderligere 
  forbedringer.
  
  En undersøgelse har vist, at de to første arbejdsgiverbetalte 
  ledighedsdage har medført en bedre planlægning af arbejdskraftforbruget 
  ( eks. maskinsationerne ), men der kan ikke forventes yderligere 
  muligheder for positiv adfærdsregulering.
  
  Da leverancerne af mælk og grise til mejerier og slagterier sker 
  løbende året rundt, opstår der særlige problemer i sommerperioden, når 
  medarbejderne på forædlingsvirksomhederne i stort omfang ønsker at 
  afvikle ferie på samme tid. Mejerier og slagterier har ikke mulighed 
  for at " fabrikslukke " 2-3 uger i juli, som mange andre 
  virksomheder gør.
  
  
  
  