text: Formål.
  I dette forsøg måles tykkelsen af et hår ved hjælp af laserlys
  Sikkerhed.
  Sikkerhedsklasse.
  Dette forsøg er så godt som uskadeligt. Men selv om laserpointeren næppe er stærk nok til at forvolde skade på øjnene hvis man ser direkte ind i strålen, er det et ubehageligt skarpt lys. Undlad derfor at pege på ansigter med laserpointeren.
  Påkrævet sikkerhedsudstyr.
  Intet, hverken for showfolkene eller tilhørerne. Selv om der findes særlige lasersikkerheds-briller der blokerer for den lysbølgelængde laserpointeren arbejder ved, ville disse briller forhindre bæreren i at se resultaterne af forsøget.
  Materialer.
  Til forsøget skal der bruges:
  Udførsel.
  Forsøget er nemmest at udføre på et arbejdsbord der står op imod en væg. Hvis det ikke er til rådighed, kan man stille en papæske eller andet op for at danne en lille lodret "væg".
  Fremgangsmåde.
  Tid: Forberedelse: 5-10 minutter. Udførsel: 10-20 minutter udførsel. Oprydning: Mindre end 5 minutter.
  Alternativer.
  Prøv også at måle på sytråde og andre tynde tråde fra dagliglivet. Hvis der er en skydelære til stede, kan man jo evt. se om den kan også kan bruges til at bestemme hårets tykkelse. Laserforsøget måler i virkeligheden hårets tykkelse, "udtrykt i lysbølgelængder" — mon ikke det er en mere nøjagtig skala til at måle så små ting som diameteren af et hår?
  Faktorer.
  "Glatte" tråde, som f.eks. hår og "kinesertråd", giver tydeligt adskilte lyspletter. Mere "uldne" tråde, f.eks. sytråde, kan give et mere uskarpt mønster på papiret, hvor det er svært at skelte mellem de enkelte lyspletter.
  Show noter.
  Karton- eller pap-rammen, samt regnearket, kan passende forberedes inden selve showet gennemføres.
  Dette forsøg udføres bedst med så små "tilhører-hold" at alle kan stå umiddelbart i nærheden af arbejdsbordet. Det kan være lidt svært at se lysplet-mønsteret hvis man sidder på "bageste kartoffelrække" i f.eks. et stort auditorium.
  Forsøget er temmelig ufarligt, så meget af arbejdet med at måle op og markere lyspletter på papiret kan passende uddelegeres til nogle af tilhørerne (pas på at papiret ikke flytter sig mens der mærkes op).
  Forklaring.
  Rækken med alle de "ekstra" lyspletter skyldes et fænomen der hedder "'diffraktion": På tegningen til højre forestiller den gule streg vores ramme og det hår der krydser rammens hul.
  Laserlyset kommer ind fra venstre, og når det passerer forbi håret i midten af den gule "forhindrings-streg", spredes det ud i ganske bestemte retninger; vist med grå pile. Den pil der går lige ud mod højre (den med ""m" = 0"), svarer til det lys der danner den skarpe lysplet i midten, mens pilene med ""m" = 1" danner de to lyspletter der i forsøget lå umiddelbart til venstre og højre for den skarpe lysplet i midten, og pilene med ""m" = 2" danner lysplet nr. 2 til venstre og højre for pletten i midten.
  De numre som "m" her repræsenterer, kaldes for ordener: Nul'te orden ("m" = 0) går altid lige igennem, mens vinklen ud til alle de andre ordener (på illustrationen "m" = 1 og "m" = 2) afhænger af bølgelængden i laserlyset samt af tykkelsen "d" af håret.
  Det viser sig så, at man kan sammenfatte ordens- eller "plet-nummeret" "m", hårets tykkelse "d" og lysets bølgelængde "d" i en formel, der direkte angiver hvilken vinkel bestemte lyspletter afbøjes i. I regnearket bruges en "version" af formlen, som beregner vinklen for hver enkelt plet, og bruger denne vinkel sammen med bølgelængden og ordens-numrene til at bestemme hårtykkelsen.
  I den virkelige verden.
  De fleste tilhørere kender givetvis det "farvespil" der ses på CD'er og DVD'er: Her er forklaringen at data/musik-siden på sådan en skive har en masse små fordybninger med regelmæssige mellemrum; hvert mellemrum svarer til et ekstemt tyndt "hår", og hele tiden med den samme tykkelse.
  Til gengæld består det hvide lys vi normalt omgiver os med, af en blanding af mange forskellige bølgelængder. Og da "afbøjningen" af lyset jo afhænger af bølgelængden, sendes lys med forskellige bølgelængder ud i forskellige retninger. Og lys med forskellige bølgelængder, svarer til det vi ser som forskellige farver.
  Lige efter laseren blev opfundet i de tidlige 1960'ere, blev den betragtet som et stykke kuriøst legetøj for forskere "og andre nørder". I dag bruges lasere til et hav af formål, bl.a. som måleredskab (noget som fartglade billister i tilhørerskaren muligvis har stiftet bekendtskab med!). I CD- og DVD-afspillere er det en laserstråle der "aflæser" skiverne, og fra supermarkedet kender de fleste vist den "varescanner" der med et bip kan "genkende" en vare og føje dens "navn" og pris til kassebonen.
  Andre beskrivelser.
  Denne artikel på den danske Wikipedia forklarer detaljeret hvorfor lyset "samles" i pletter (ordener).
  Husk.
  Dette er kun en vejledning og den kan indeholde både fejl og mangler. Lav altid forsøg i små udgaver før du prøver at lave et stort og potentielt farligt eksperiment. Hvis du er tvivl, så spørg nogen før du går igang.
  English version on 
  Direct link to this guide in English 
  Dette open-source materiale kan findes på Wiki-bogen om Science Shows på (http://da.wikibooks.org/wiki/Scienceshow)
  Hentet fra "http://da.wikibooks.org/wiki/Scienceshow/Skabelon_til_ny_vejledning"