text: Sikkerhed.
  Sikkerhedsklasse.
  Lad den passende sikkerhedsklasse for forsøget blive stående:
  Materialer.
  Man skal/kan bruge: 
  Og ”værktøj”:
  Fremgangsmåde.
  Vis eventuelt at det søde sukker ikke giver den modsatte effekt af syre – det er neutralt.
  Evt. kan et tilsvarende forsøg vises med rødvin eller ægte solbærsaft (med andet end bare kunstige farvestoffer og aromaer). Som med rødkålsafkoget tilsættes saltsyre og natriumhydroxiden til hver sit glas med rødvin/solbærsaft og der sker farveskift til hhv. rød og gul.
  Forklaring.
  Farvestoffet, der findes i rødkålssaft (og i mange andre planter) kaldes anthocyanin og kan bruges som pH-indikator dvs. vise om opløsningen er sur (høj konc. af H+ (protoner) = lav pH) eller basisk (høj konc. af OH- (hydroxid-ioner) = høj pH). Rødvin, solbærsaft og visse blomster indeholder også anthocyaniner. 
  Anthocyaniner er betegnelsen for en gruppe stoffer som ligner hinanden meget. Forskellen ligger i placering og antal bundne glucoseenheder. (Hvis du bare MÅ vide mere om struktur og forekomst, se: Denne Wikipedia-side om anthocyanin)
  I en sur opløsning har et anthocyanin følgende struktur: (R1 og R2 består af glukose enheder, disse kan som nævnt være placeret på andre OH-grupper):
  Ved tilsætning af syre til anthocyanin-opløsningen (rødkåls-ekstraktet) vil anthocyaninet blive protoneret og derved ændres på den kemiske struktur og elektronernes evne til at ”hoppe” rundt i anthocyanin-molekylet og derved også ændre lysabsorptionen. Lysarbsorptionen bestemmer farven. På tilsvarende vis vil tilsætning af base deprotonere anthocyaninet og følgen af dette bliver en ny struktur med en ny bølgelængdeabsorption = ny farve.
  Der er mange forskellige mellemformer af anthocyaninet og derved mange forskellige farver, alt afhængig af pH i væsken og derved protoneringsgraden.
  Det er kulsyren der gør danskvanden sur – og derfor, med rødkål, giver den rødlilla farve (det samme sker ved tilsætning af tøris):
  CO2 (aq) + 2 H2O (l) -&gt; HCO- (aq) + H3O+ (aq)
  Fakta om pH.
  Betegnelsen pH blev indført i 1909 af den danske kemiker Søren Peter Lauritz Sørensen (1886 - 1939). P'et står for potens-eksponent og H'et for hydrogen-ion. Når hydrogen-ion-koncentrationen er 10-4 M er pH altså 4. Sagt på den tekniske måde er pH betegnelsen for den negative logaritme til den molære koncentration af oxomiomionenJ Eller helt kort: pH = - log[H3O+]. (Når man i kemi skal fortælle om koncentrationen af et stof sætter man det i firkantede parenteser []).
  For hvert trin man tager på pH-skalaen, er der fortyndet 10 gange. En syre med pH værdien 6 er altså 100 gange svagere end en med pH værdien 4. Ved baserne gælder det tilsvarende. En base med pH på 12 er altså 1000 gange stærkere end en base med pH værdien 9.
  Hvis du vil finde ud af hvor mange gange stærkere en syre med pH 2,3 er end en syre med pH 5,7, skal man først finde forskellen i pH-værdi : 3,4. Styrkeforskellen finder man så ved at udregne 103,4 (altså 10 ganget med sig selv 3,4 gange). Resultatet er 2512. Den ene syre er altså 2512 gange stærkere end den anden!
  Husk:
  En opløsning med pH under 7 kaldes sur. Stoffer med pH under 7 er syrer.
  En opløsning med pH på 7 kaldes neutral.
  En opløsning med pH over 7 kaldes basisk. Stoffer med pH over 7 er baser.
  pH-værdien af en opløsning kan måles med forskellige typer indikatorpapir eller -væske, der antager bestemte farver afhængig af pH-værdien for den opløsning de kommer i kontakt med; et eksempel på en indikator er netop udtrækket fra rødkål. I dag bruges primært elektriske måleapparater.
  Indikatorpapir er papir belagt med stoffer, der er følsomme overfor H+-ionen (syreionen) og OH--ionen (baseionen). De kan oftest måle mellem pH 1 og 11. Man kan selv lave indikatorpapir ved at tage kaffefilter og bade det i stærk rødkålssaft og efterfølgende tørre det.
  Liste over pH i dagligdags ting.
  Listen er ikke færdig - tilføj gerne flere ting!
  Eddike: Eddike indeholder eddikesyre, som gør det surt
  Citronsyre: citronsyre fra citroner gør det surt
  Danskvand: Kulsyren gør det surt.
  Vand: neutralt
  Natron: natron gør det basisk
  Æggehvide: pH=9-10, hvis du kommer rødkålsindikator i æggehviden kan du lave grønne spejlæg!!
  Opvaskemaskine pulver: indeholder base, som gør det basisk
  Afløbsrens: pH = 13 – 14
  coca cola: pH = 2,5
  "Historien Bag rødkålsindikatoren" (citat fra "Dansk Kemi, 82, nr. 9, 2001"):.
  ”I 1912 kunne man for første gang læse om forsøg med rødkålsudtræk i flere ansete tidsskrifter. Det var Ludvig Emil Walbum (1879-1943) der havde udført denne række forsøg. Han arbejdede på Statens Serum Institut, men havde en vis tilknytning til Carlsberg laboratoriet. På Carlsberg laboratoriet var Søren Peter Lauritz Sørensen direktør og selv samme person skrev i 1909 den senere berømte afhandling, hvor pH indførtes som en størrelse for en opløsnings surhedsgrad. Det var dette arbejde, der inspirerede Ludvig Emil Walbum til at gå på jagt efter en let og billig indikator, hvorved pH let kunne bestemmes. 3 år efter S. P. L. Sørensens publikation havde Walbum sin rødkålsindikator klar.”
  pH farve (med rødkålsindikatoren) 
  Anthocyaniners positive virkning (citat fra dansk kemi, 82, nr. 11, 2001)
  ”Anthocyaniner hører til en stofgruppe af polyphenoler, kaldet flavonoider og udgør de røde og blå farver i mange bær, frugter og grønsager. Disse stoffer er antioxidanter og kan derved have en beskyttende virkning mod hjerte/karsygdomme. Selv i rødvin findes disse anthocyaniner og det er derfor man mener det har en beskyttende virkning mod hjerte/karsygdomme.”
  Perspektivering.
  Forsøget er en glimrende introduktion til pH begrebet og ikke mindst en forståelse for hvad man mener med begreberne surt og basisk. Samtidig giver det et indblik i, hvad der i nogle tilfælde styrer naturens farver. 
  I Danmark kaldes rødkål for, nåh ja, rødkål, da den altid konserveres i en sur lage bestående hovedsageligt af en svagt eddikesur sukkeropløsning (følgelig er rødkålen lilla-pink). I Tyskland serverer man ikke kålen på samme måde, og kålen derfor er blå når den f.eks. kommer som stegt tilbehør til pølserne . Derfor kan du spørge efter ”blaukraut” altså ”blåkål”, hvis du står og skal lave rødkål syd for grænsen. 
  Der er mange madvarer som indeholder naturlige indikatorer af forskellig slags, men eksemplet med rødkåls anthocyaniner er det bedst beskrevne og mest spektakulære. Man kan jo eksperimentere med andre madvarer, hvis man har lyst.
  Faktorer.
  Hvis rødkålssaften/ekstraktet ikke er helt ny står den og bliver sur, også selvom den er tilsat atamon. Rødkålsindikatoren virker stadig, men glasset der er neutralt vil være lyserødt i stedet for blåt. pH i rødkålsekstraktet kan justeres med NaOH, men pas på, der skal som regel ikke meget til.
  De essentielle formler.
  Farvestoffet i rødkål er en såkaldt anthocyanin. I en sur opløsning har stoffet følgende struktur: 
  Andre beskrivelser.
  Websites med mere info: 