text: I dette kapitel skal vi se nærmere på trigonometri. Trigonometri anvendes til at bestemme ukendte sider og vinkler i retvinklede, såvel som vilkårlige, trekanter.
  Enhedscirklen.
  "Enhedscirklen" er en ganske bestemt cirkel, som har stor betydning i geometrien. Enhedscirklen er den cirkel, som har centrum i punktet (0,0) (som ofte kaldes oregon og betegnes O) og radius 1.
  Man angiver vinkler i enhedscirklen ud fra den positive x-akse. Vinkler der måles mod urets omløbsretning er positive, og vinkler der måles med urets omløbsretning er negative.
  Ud fra disse oplysninger kan vi med det samme fastslå at enhedscirklen skærer følgende punkter:
  Relevante opgaver
  Sinus og cosinus.
  Vi har nu set på 4 punkter på enhedscirklen, som vi umiddelbart kender koordinaterne på, og det er desværre ikke så mange, når man tager i betragtning at der er 360° på en cirkel. Vi har i midlertid et par funktioner der kan løse denne problematik: sinus og cosinus.
  For at regne med sinus- og cosinus-funktionerne skal man generelt bruge en lommeregner, da de kræver nogle meget lange udregninger. Tidligere slog man op i tabeller når man skulle regne med de trigonometriske funktioner, men i dag kan lommeregneren bruges til hurtigt og bekvemt at udregne værdierne.
  Sinus.
  Sinus er den funktion der tager en vinkel, målt i forhold til den positive x-akse, og giver os y-koordinatet af det tilsvarende punkt på enhedscirklen.
  Man siger at man tager sinus til vinklen v, og man skriver formula_1.
  Da alle punkterne på enhedscirklen har y-værdier i intervallet [-1;1], vil værdien af sinus-funktionen også altid ligge i dette interval, og det kan derfor siges at være sinus værdimængde. formula_2
  Det gælder, at:
  Cosinus.
  Cosinus tager en vinkel, og giver x-koordinatet til det tilsvarende punkt på enhedscirklen.
  Man siger at man tager cosinus til vinklen v, og skriver formula_6.
  På samme måde som sinus giver værdier mellem -1 og 1, gør cosinus det også, da alle punkter på enhedscirklen har x-koordinater mellem -1 og 1.
  Det gælder, at:
  Relevante opgaver
  Tangens.
  Tangens til vinklen v er forkortet til tan(v). &lt;br&gt;&lt;br&gt;
  Tangens er defineret ved, at:
  formula_10, forudsat at cos(v) ikke er lig med 0.
  formula_11
  hældningskoefficienten: formula_12
  linjens ligning: formula_13
  Cotangens.
  Cotangens til vinklen v forkortes til cot(v). 
  &lt;br&gt;
  Modsat tangens.
  formula_14
  Sekant.
  En sekant er et liniestykke som går fra ét punkt på en kurve til et andet. Man udregner en sekanthældning ved formula_15.
  I forbindelse med differentialregning bruger man en sekanthældning og tilnærmer afstanden mellem punkterne til 0. Herved fremkommer tangenthældningen.
  Længden af en sekant kan let beregnes vha Pythagoras' læresætning.
  I forbindelse med trigonometriske funktioner betegner sekant den reciprokke værdi af cosinusfunktionen.
  sec("v")=1/cos("v")
  Cosekant.
  Cosekant er den reciprokke værdi af sinusfunktionen
  csc("v")=1/sin("v")
  Sinusrelationerne.
  For en vilkårlig trekant gælder det, at:
  formula_16
  eller at:
  formula_17
  Ved sidste tilfælde gælder det også, at denne brøk er lig med 2*radius i trekantens omskrevne cirkel. 
  formula_18
  Cosinusrelationerne.
  For en vilkårlig trekant gælder det, at:
  cosA = formula_19 , hvilket kan omskrives til: formula_20&lt;br&gt;
  cosB = formula_21 , hvilket kan omskrives til: formula_22&lt;br&gt;
  cosC = formula_23 , hvilket kan omskrives til: formula_24&lt;br&gt;
  Cosinusrelationen kaldes også for den "udvidede Pythagoras", da Pythagoras sætning formula_25 er tilfældet, når C er = 90 grader og da cos(90) er lig med 0.