text: Formål.
  Isolering af DNA fra løg 
  "Nedenstående vejledning er en bearbejdning af: Dean Madden og John Scollar, 1993: "DNA your onions?", Practical Biotechnology, p. 30-31, NCBE. "
  Isolering af DNA fra celler er første trin i mange molekylærbiologiske undersøgelser. Nedenstående fremgangsmåde er en meget generel metode, der kan anvendes på mange celletyper, der indeholder en vis mængde DNA. Princippet i metoden er, at man først mekanisk nedbryder vævet, derefter nedbryder man eventuelle cellevægge, cellemembraner og kernemembraner med et detergent (vaskemiddel). Cellefragmenter adskilles ved filtrering. DNA og opløselige proteiner forbliver i den frafiltrerede væske. Til sidst udfældes DNA i iskold ethanol. 
  Sikkerhed.
  Påkrævet sikkerhedsudstyr.
  Showfolk: Briller/kittel/grydelapper 
  Tilhørere: -
  Affaldshåndtering.
  Alt kan bortskaffes i almindelig dagrenovation/håndvask efter eksperimentet. Objektglas anvendt ved evt. mikroskopering o. lign. skal pakkes omhyggeligt ind før det smides ud.
  Materialer.
  Til at fremstille løgekstrakt:
  Evt. også:
  Til at oprense og udfælde DNA:
  "Note:"
  Det er vigtigt at anvende 96% alkohol. Placer alkoholen i fryseren et døgn før forsøget. Alkoholen skal først tages ud lige før den skal bruges. Man kan også køle den i lidt flydende kvælstof, hvis man har det ved hånden, men undgå at køle lavere end -30 °C.
  Evt. også:
  Fremgangsmåde.
  "Note: Et hurtigere alternativ til ovenstående, der også fungerer tilfredsstillende, er at blende løget sammen med vand, salt og opvaskemiddel og derefter filtrere løg-blandingen."
  Flere muligheder:.
  "Vigtig note: Nucleinsyreopløsninger, der fremstilles på denne måde, er ikke særlig rene, man må forvente, at der specielt forekommer en del histoner i det. Metoden viser dog de væsentligste principper ved ekstraktion af DNA fra væv. Da der ikke arbejdes med levende organismer, er der ikke specielle regler for renhed og bortskaffelse af affald, der skal overholdes, man behøver f.eks. således ikke at arbejde sterilt."
  Alternativer.
  I stedet for løg kan man f.eks. anvende torskerogn, lever, kalvebrisler eller mikroorganismer. 
  Man kan også lade eleverne arbejde med forskellige organismer og sammenligne resultaterne. 
  Faremomenter.
  Det er et rimeligt fredeligt køkkenforsøg.
  Faktorer.
  Et godt resultat opnås ofte først efter at have prøvet sig lidt frem - hvor lang tid man skal blende for at få tingene fordelt, men ikke DNAet ødelagt etc.
  Perspektivering.
  Ved alle former for genteknologi, mikrobiologi og molekylær biologi anvendes oprensning af DNA til en lang række formål. Dette bør man nok uddybe med eksempler, hvis man vælger at lave dette forsøg for eksempelvis høj-niveau biologi (f.eks. oprensing af plasmider til kloning, kromosomalt DNA til RFLP (Restriction Fragment Length Polymorphism) analyse etc.).
  Til de fleste andre kan man nøjes med at sige at dette er DNA, som gør at vi alle sammen er forskellige, og at mennesker er forskellige fra dyr, dyr fra planter og også at ikke to mennesker er ens. Man kan evt. fortælle om sammenhængen mellem DNA og protein (Det Centrale Dogme; Det centrale dogme fortæller om informationsflowet i en celle; DNA aflæses til mRNA (messengerRNA) i cellekernen, der herefter transporteres ud i cellens cytoplasma, hvor det oversættes til protein.) 
  Hvis man putter det rigtige stykke DNA ind i en løgets celler, kan man for eksempel få et løg til at udtrykke forskellige gener der kan få løget til f.eks. blive resistent overfor svampeangreb eller til at lave ekstra mange vitaminer. 
  Hvis man vil have grønt fluorescerende løg, kan man indsætte genet (en DNA stump), der koder for GFP, Green Fluorescent Protein, i et løg. GFP stammer oprindeligt fra vandmanden Aequorea victoria, men anvendes i dag til monitorering af forskellige aktiviteter i den pågældende organisme, hvor det klones ind – og bruges altså ikke bare fordi det er sjovt at lave et grønt løg eller en grøn gris.
  Andre beskrivelser.
  Websites med mere info: 
  - Kilden til forsøget.
  - Om DNA
  - Wikipedia om DNA, der er mest at læse i den engelske udgave.
  - ”Oversæt” DNA til protein – desuden lidt information om Det Centrale Dogme mm.
  - Figur der viser fremgangsmåden, se side 2 i dokumentet