text: Periodeinddelinger i dansk litteraturhistorie
  Den norrøne digtning
  Sagatid
  Skrevet omkring 1200-tallet, handlingen foregår omkring 930-1030. 
  Mundtligt præg; kort, præcis, nøgtern stil, autentisk.
  Temaer: ære, slægt
  Middelalder
  Folkeviser
  Middelalder 1200-1350.
  Anonyme forfattere, danseviser, handler om adelsmiljø.
  Kæmpeviser, trylleviser, ridderviser, historiske viser.
  Temaer: slægtskonflikter, individ vs. slægt
  Renæssancen
  Ca. 1600-tallets begyndelse.
  Mest i udlandet, DK lidt bagude.
  Humanisme, videnskab, individualisme.
  Tycho Brahe, Ole Rømer, Justesen, Leonora Christine
  Barok
  1630/50-1720
  Enevælde i DK.
  Overdreven, kunstfærdig, prangende stil, antiteser/kontraster.
  Litteraturen og kunsten viser den himmelske orden + den enevældige fyrstes position
  Himmel vs. jord!
  Forfattere: Thomas Kingo
  Oplysning og følsomhed
  Oplysningstiden
  Ca. 1720-1780/1800
  Rationalisme, fornuftsdyrkelse; det fornuftige, det naturlige (naturvidenskabelige), det nyttige.
  Klassicisme: 1720-1780 enkel stil inspireret af græsk-latinsk stil.
  Temaer: mådehold, sandsynlighed, naturlighed.
  Forfattere: Ludvig Holberg
  Pietisme
  1730-1746
  Religiøs bevægelse, dyrker inderlig kristendom.
  Følelser frem for fornuften.
  Sjælens frelse i centrum.
  Forfattere: Hans Adolph Brorson
  Førromantik/følsomhed
  1750-1800
  Stærk følelsesfuld digtning.
  Forfattere: Jean-Jacques Rousseau, Johann Wolfgang Goethes, Johannes Ewald
  Romantikken
  1800-1870
  Idealistisk verdensopfattelse – verdens inderste, åndelige søges.
  Ideernes verden vs. fænomenernes verden.
  a) Nyplatonisme: dualisme (fænomenernes og ideernes verden ophæves aldrig, jorden er ufuldstændig og splittet)
  b) Universalromantik: organismetanken 1800-1807 (alt hænger dybest set sammen, splittelse skyldes menneskets rationelle tankegange, intuition/drøm/litteratur giver indblik i sammenhængen, panteisme)
  c) Nationalromantik: 1807-30 (national fortid hyldes, modersmål, landskabet, folket, historien hyldes)
  Forfattere:Hans Adam Oehlenschläger, Schack Staffeldt
  Biedermeier
  1820-1870
  Spidsborgerlig idyl.
  Fortrænger konflikter, sociale skel.
  Temaer: hjemlig idyl, det kendte.
  Forfattere: Chr. Winther
  Poetisk realisme: 
  1820-30 
  Det idealistiske syn fastholdes, realistisk verden men i et forsonligt, gyldent skær.
  Forfattere: Steen Steensen Blicher
  Romantisme
  1830-1850
  Verden regnes ikke som hel og harmonisk, mennesket føler sig fremmed i den.
  Temaer: æstetik, interesse, erotik.
  Forfattere: Emil Aarestrup, Søren Kierkegaard, H.C. Andersen
  Det moderne gennembrud
  1870-1890
  a) Realisme – kritisk realisme: realistisk skildring af virkeligheden (problemer sættes til debat, materielle og psykologiske forhold debatteres)
  b) Naturalisme: filosofisk idé (arv-miljø vises, objektivitet i skildringen)
  Forfattere: Georg Brandes, Johan Ludvig Heiberg, J.P. Jacobsen
  Impressionisme
  1880-1890
  Litterær metode, umiddelbare indtryk vises, personerne skildres gennem handlinger og replikker.
  Forfattere: Herman Bang, Henrik Pontoppidan
  Symbolisme
  1890-1900
  Man dyrker den sjælelige virkelighed frem for den reale. Søgen indad.
  Forfattere: Sophus Claussen, Johannes Jørgensen
  Det folkelige gennembrud
  1900-1914
  Tilknytning til landbomiljøet.
  To retninger: en kritisk og en idylliserende.
  Forfattere: Jeppe Aakjær, Thøger Larsen, Johannes V. Jensen
  Mellemkrigstiden
  Ekspressionisme
  1918-30
  Erindring, oplevelse, drøm - udtrykker frit personlige oplevelser. 
  Ingen lighed med realistisk virkelighed.
  Forfattere: Edward Munch, Emil Bønnelycke, Tom Kristensen og Broby-Johansen
  Futurisme
  1917-20
  Væsentligt var det ikke at gengive noget egentligt indhold, men blot ordenes umiddelbare virkning.
  Forsøgte at gengive tidens aktivitet og tempo.
  Dadaisme
  1916-24
  Ord og udtryk opløses i meningsløse stavelser for at nedbryde illusionen om forståelighed.
  Udtrykker det meningsløse (fordi verden opfattes som meningsløs) og tomme – intethedsoplevelsen!
  Forfattere: Broby-Johansen
  Surrealisme
  1924-30
  Protest mod det realistiske verdensbillede, minder om dadaismen men sammensætter enkeltdelene igen – dog i en orden vi ikke kan begribe med vores fornuft (denne orden bestemmes af ubevidste kræfter, af drøm og fantasi).
  Påvirkes af Freuds teorier om det ubevidste, drømmeteorierne.
  Forfattere: Jens August Schade, Gustav Munch-Petersen
  Socialrealisme
  1930-40
  Digtning som to politisk parti, blev brugt som kampmiddel i stedet for æstetisk nydelsesmiddel.
  Temaer: arbejderklassens problemer og de politiske handlemuligheder.
  Interessen ligger i det sociale (ikke det psykologiske) og det på arbejdspladsen (ikke i privatlivet).
  Skrevet i letfatteligt hverdagssprog, tilgængeligt for et bredere publikum, da næsten alle nu kan læse og skrive, også arbejderne.
  Forfattere: Mogens Klitgaard, Knuth Becker, William Heinesen, Harald Herdal
  Krig og efterkrigstid
  Eksistenstialisme
  1945-57
  Identitetsproblemer – hvem er jeg?
  Tilværelsens mangel på mening og formål, verden opleves absurd.
  Eksistentiel litteratur handler om et vendepunkt, koncentrerer sig om øjeblikket, har et kort handlings-tidsrum. 
  Forfattere: Tove Ditlevsen, Hans Scherfig, Karen Blixen
  Heretica
  1948-53
  Betyder ”kætteri”.
  Opgør med ideologisk tænkning – søgte at finde et rigtigere og sandere billede af mennesket og virkeligheden, et billede som skulle tage udgangspunkt i menneskets personlige oplevelse og i følelser. Man søgte at etablere modværdier til efterkrigstidens samfundsliv.
  Forfattere: Paul La Cour, Ole Sarvig, Martin A. Hansen, Erik Knudsen
  Modernisme og virkelighed
  Fantastisk prosa
  1955-65
  Fortællingen har forladt det ydre (realistiske) rum og udspiller sig i et klart symbolsk og psykologisk rum.
  Stilen er ironisk og humoristisk.
  Kan kaldes ”moderne eventyr” med alle eventyrtrækkene.
  Forfattere: Villy Sørensen, Sven Holm, Peter Seeberg
  1960-1980
  Konfrontationsmodernisme
  1960-70
  Konfrontation med den moderne tingsverden, vilkårene fastholdes i konfrontationen og fortrænges ikke.
  Sprog: sprængt form, opløst sætningsbygning, nyt, overraskende ordvalg, glider fra det ene billedplan til det andet efter ”stream of consciousness”-metoden (fri associations-teknik).
  Konkrete sansninger, forbløffende associationer, overraskende synsvinkelplaceringer.
  Forfattere: Klaus Rifbjerg, Benny Andersen, Jess Ørnsbo, Dorrit Willumsen, Anders Bodelsen, Leif Panduro
  Nyrealisme/psykologisk realisme
  1965-75
  Middelklassens litteratur.
  Temaer: familieproblemer, kønsrollespørgsmål, kærlighedskonflikter, personlige kriser mv.
  Interessen lå hos de typiske psykologiske konflikter i stedet for de politiske og økonomiske forhold der ofte er årsag til konflikterne.
  Forfattere: Leif Panduro, Anders Bodelsen, Martha Christensen, Tage Skov-Hansen
  Systemdigtning
  Slut 60'erne
  Skildrer ikke den sande virkelighed eller menneskets følelser, ser tørt og skematisk ud (EDB-digtning).
  Hippie-kultur: søgte det mangfoldige og eksperimenterende.
  Opgør med autoriteterne.
  Dokumentarisme
  1965-75
  Midt mellem sagprosa og fiktion, beskriver og handler om forhold i virkeligheden men arrangeres og kommenteres på en måde der ligner fiktion.
  4 områder: historisk-politisk, personligt berettende, socialt interview, social rapport/reportage.
  Arbejderlitteratur
  1970-80
  Skildrer arbejdernes forhold, skrevet af arbejdere for arbejdere (i modsætning til tidligere arbejderlitteratur som altid blev skrevet af såkaldt lærde, da arbejderne ikke kunne læse og skrive).
  Handler om konkret erfarede oplevelser på konkrete arbejdspladser, har bevidst socialistisk synsvinkel.
  Udfolder sig i flere genrer.
  Kvindelitteratur
  1970-85
  Tekster om kvinders erfaringer og bevidsthed, skrevet af kvinder og mest til kvindelige læsere. 
  Kritisk og dokumentarisk karakter – brugstekster, debatoplæg.
  Genrer: rapporter, montager, erfaringsberetninger, gadeteatre, kvindesange og –musik, udstillinger osv.
  Opstår i kølvandet på ”Rødstrømpe-bevægelsen”.
  1980
  Bekendelseslitteratur
  1975-80
  Man nøjes med at registrere, man fortolker ikke de modtagne indtryk.
  Man vil fremlægge og debattere det som normalt holdes skjult i den borgerlige kultur.
  Led i kampen mod det mandsstyrede samfund.
  Forfattere: (mest kvinder) Vita Andersen, Lola Baidel, Bente Clod, Suzanne Brøgger, Christian Kampmann, Jesper Jensen og Kristen Bjørnkær
  80'er-lyrik
  1980'erne
  Vrimler med energiladede og grænsesprængende billeder og emnerne synes uendelige.
  Forfattere: Bo Green Jensen, Michael Strunge, Søren Ulrik Thomsen og Pia Tafdrup
  Magisk realisme
  Ca. fra 1985
  1990
  Minimalisme
  Ca. 1990'erne
  En periode der er svær at beskrive med få ord pga. tilværelsens mangfoldighed (internet, PC, mobil osv.).
  Enhver er sin egen lykkes smed!
  Tilfredsstillelse af egne behov, individualisme og nyliberalisme.
  Mange forskellige litterære retninger: ”lidt for enhver smag”
  Ikke en tilværelse for fastholdere!
  Omkring år 2000:
  Litteraturen er en slags navigationslitteratur og i realiteten hører Minimalismen herunder. Det karakteristiske er personer, som har problemer med at navigere gennem en tilværelse, hvor man hele tiden skal træffe valg. Under perioden opstår en ny form for realisme, som nogle gange næsten bevæger sig over i en pseudo-realisme. 