text: Skjoldet beskytter krigeren mod mange slag og så ser det også godt ud.
  Skjolde kan laves på flere forskellige måder og skal også passe ind til ens rolle, så det er ikke lige meget hvordan det formes. På forsiden af skjoldene kan der også males et våbenmærke der fortæller hvem man er og det kan pyntes med en skjoldbule.
  Skjoldene er forskellige alt efter hvilken gruppe man tilhører, vikingeagtige(nordboer) er typisk runde skjold, romerske er firkantede og buede o.s.v.&lt;br&gt;
  Teknikker til fremstilling af skjold.
  Til fremstilling af et buet skjold skal man bruge 2 stykker krydsfinerplader på 4-mm. De limes smmen med almindelig hvid trælim (snedkerlim), sørg for at det er en type der anvendes udendørs, den holder bedst. Når pladerne er ført sammem er der to metoder til at gøre det buet (skal gøres mens limen er våd):&lt;br&gt;
  1. Spænd pladerne sammen ved hjælp af to lægter på midten med et par skruetvinger og bøj så skjoldet i form ved hjælp af et par livremme.&lt;br&gt;
  2. Spænd skjoldet i form over en trækiste med buet låg og hold det fastspændt med snor eller remme.&lt;br&gt;
  Når limen er godt tør og hærdet efter et døgns tid, kan remmene tages af og den buede form er fastholdt. Nu kan du så tegne skjoldets form op og save det ud.
  Skjoldet skal have polstring i kanten for at ingen skal komme til skade på den (det beskytter også de våben der rammer den). Polstringen kan laves af liggeunderlag eller rørisolering der limes på hele vejen rundt. Polstringen kan dækkes af skind, stof eller gaffatape.
  Forsiden af skjoldet kan du male i mønster, din gruppes farver og mærke eller dit helt eget våbenmærke.
  Keltisk skjold:.
  Kelterne havde mange former for skjolde, de brugte medet ovaler og en buet rektankulære skjolde, de har en skjold bule til at gøre plads til hånden. 
  Vikingeskjold:.
  Er lige og rundt og kan laves af krydsfiner eller flere lag liggeunderlag limet sammen. De har som regel en skjoldbule for at give plads til ens hånd bagpå.
  Græker Skjold:.
  er som yderste del af en halv cirkel og med en kant på, de er udsmykket med motiver af fx heste eller hestehoveder, de brugte læder remme til at holde fast i.
  Romersk skjold:.
  Er firkantet(rektankulært) og buet, har en skjoldbule for at beskytte armen kan havde en håndtag eller leder remme.
  Bukler:.
  en bukler er et lille skjold som dækker hånden og meget lidt af armen de er runde og har en skjold bule for at gøre plads til hånden
  Heraldik.
  Kort om hvordan man vælger farver og symboler til en skjold (og også våbenskjold).
  Farvevalg.
  Der findes 10 baggrunde/farver. (tinctures) som var de mest udbredte.
   
  Fra venstre mod højre er det: Argent (sølv eller hvid, skrevet Arg.), Or (guld eller gult, skrevet Or), Sable (sort, skrevet Sa.), Gules (rød, skrevet Gu.), Azure (blåt, skrevet Az.), Vert (grønt, skrevet Vert), Purpure (lilla, skrevet Pur.), Ermine, Vair og tilsidst Potent. En sjælden gang er også orange blevet brugt.
  De to metaller(guld og sølv) er ikke udspecificeret nærmere, så man ved ikke om et skjolds baggrund har været fx. hvid eller af sølv, men på krigsbannere har det utvivlsomt været hvid og gul der er blevet brugt i stedet.
  Farverne siger sig selv; dog kan man bemærke at grøn ikke var en populær farve på noget tidspunkt i løbet af middelalderen.
  Heraldiske symboler og deres betydning.
  Specielt i england blev der udviklet systemer til udformning af de heraldiske mærker og der blev lavet lister med de forskellige figures betydning, her er en liste med en række figurer og hvad de betyder, hvis man sætter dem på sit våbenmærke: