text: Til et godt rollespil hører der mad, og gerne mad der passer til spillet. I dette kapitel vil vi derfor præsentere en række opskrifter der kan være med til at forbedre oplevelsen under spillet.&lt;br&gt;
  Det vil sige at for hovedparten af alle spil i Danmark er det middelalder og vikingemad der kan bruges. Se også i WikiKogebogen
  Fantasy.
  Middelaldermad er mange ting, den var vidt forskellig fra område til område. I det sydlige europa brugte man langt flere grønsager og krydderurter, da de kunne dyrkes der, mens maden mod nord indeholdt langt mere kød og brød. Mange af de ingredienser vi har i dag kendtes slet ikke f.eks sukker, her bruge man typisk honning i stedet.
  Her er opskrifter fra både vikingetid og middelalder, det er langt hen ad vejen det samme, idet det vi kalder vikingetid egentlig er det samme som tidlig middelalder (vi kalder det vikingetid på grund af skibene).
  Vikingealder.
  Grød (Havregrød).
  Ingredienser: &lt;br&gt;
  Fremgangsmåde: &lt;br&gt;
  Hæld vandet i en gryde og bring det i kog. kom derefter salt og havregryn i vandet mens du rører rundt med en grydeske.&lt;br&gt;
  Dæmp varmen så de kun lige akkurart småkoger og lad den simre i ca. 20 min, indtil den er blevet grød, husk at røre i den med jævne mellemrum så det ikke brænder på.&lt;br&gt;
  Hæld grøden på tallerken og læg en klat honning oven i portionen og hæld mælk over.
  Fladbrød.
  Ingrdienser: &lt;br&gt;
  Fremgangsmåde: &lt;br&gt;
  Kærnemælk, vand og honning røres sammen. Koriander og salt tilsættes og der blandes lige dele hvede- og rugmel i til dejen er meget stiv.&lt;br&gt;
  Dejen trilles i valnøddestore kugler, der rulles ud til tynde brød. Brødene bages på pander i ca. 1 min på hver side.
  Smør.
  Ingredienser: &lt;br&gt;
  Fremgangsmåde: &lt;br&gt;
  Piskefløden piskes til den skiller i kærnemælk og smørkugler. Hæld kærnemælken fra (på kande, så den kan drikkes senere eller bruges til kærnemælksost) og tryk smørkuglerne sammen med en ske og skyl smørret flere gange igennem med meget koldt vand. Rør til sidst lidt salt i.
  Kærnemælksost.
  Ingredienser: &lt;br&gt;
  Fremgangsmåde: &lt;br&gt;
  Hæld kærnemælken i lerkaret og stil det ve bålet til det skiller i valle og osteklumper, husk at vende karret ofte. Efter ca. 1 time sies vallen fra og gemmes, og fintsnittede løgtoppe eller hvidløg røres i sammen med lidt salt.
  Sammenkogt ret med svinekød og porrer.
  Ingredienser:&lt;br&gt;
  Fremgangsmåde:
  Kom kødterninger, suppeben og vand i en gryde og bring det i kog og lad koge ved svag varme i 2 timer, Skum fedt fra med en hulske. Klargør grønsagerne i mens kødet koger (porrer i tynde ringe, gullerøder i tynde skiver og bladsellerien i små stykker), Løgene hakkes fint.&lt;br&gt;
  Når kødet er ved at være kogt tages suppebenene op og grønsager og salvie kommes i, lad derefter retten simre i yderligere 15-20 min. indtil grønsagerne er møre. Hæld til sidst havremelet i og rør godt rundt, og kog yderligere 10 min ved svag varme.&lt;br&gt;
  Smages til med salt.
  Gryderet.
  Ingredienser: &lt;br&gt; 
  Fremgangsmåde: &lt;br&gt;
  Baconen snittes i små stykker og svitses i gryden, kødterningerne tilsættes og svises med (er retten uden svinekød brunes kødet i smør). Tilsæt snittet løg, hvidløg, hakkede champignoner, finsnittet kål, brændenælder og vand så det hele er dækket. Grovgruttede gule ærter og hvedekernerne puttes i og det hele koger i mindst 1 time. Der skal røres ofte i gryden.&lt;br&gt;
  Smages til med salt og merian. Serveres med brød til.
  Tykmælksdessert.
  Ingredienser: &lt;br&gt;
  Fremgangsmåde: &lt;br&gt;
  Fløden piskes til blødt skum og blandes med tykmælken, resten af ingredienserne røres i og desserten er færdig. (Skal stå koldt til den serveres).
  Urtete.
  Du kan selv indsamle urter til te.&lt;br&gt;
  Det er lettest at koge vandet med te-urtene i - det skal koge ca. 10 min, og den sies gennem et stykke stof ( en stofble er god!). Derefter kan teen smages til med honning.&lt;br&gt;
  Gode tedrikke kan laves af bladene fra mynte, gederams, hvidtjørn, hindbær, jordbær,
  brombær, vejbred og korsknap. Brændenældeblade er også gode, men husk at de er
  vanddrivende!&lt;br&gt;
  Man kan også bruge blomsterne fra hyld, lind, perikon, røllike, kamille og
  hvidtjørn. Tørrede stilke fra kirsebær eller friske æbleskræller og kernehus fra
  æble er også godt.
  Middelalder.
  Hovedernæringskilden i middelalderen var brød, man spiste brød til alt. Almindelige folk fik mest rug og byg brød og det var som regel kun adlen der havde råd til den ny hvede (hveden kræver bedre jord end de andre kornsorter og gav derfor ikke så meget udbytte) som gav det fineste hvide brød.
  Morgenmad.
  Her var der forskel på fattig og rig!&lt;br&gt;
  Bønder og andet godtfolk fik f.eks Rugbrød eller fuldkornsbrød med ost. eller en grød af enten havre eller byg.&lt;br&gt;
  De drak kærnemælk til.&lt;br&gt;
  Herre-mænd og adelige fik f.eks hvede eller fuldkornsboller med smør, dertil kunne de få røget sild eller kippers, Rollmops og at drikke sødmælk.&lt;br&gt;
  Rollmops.
  Ingredienser: &lt;br&gt;
  Evt:
  Rollmops er en tysk silderet som opprindelig skulle stamme fra Berlin.
  Rollmops tilberedes af sildefileter som har ligget i en lage af eddikke og salt i 35 dage (evt. spegesild). På hver færdig marineret filet lægges en blanding af hakket sylteagurk og løg; fileten rulles derefter omkring fyldet og holdes sammen med et par tandstikkere eller cocktailpinde af træ. I fyldet kan alternativt indgå kapers, sennep, kålsalat eller sauerkraut. Der findes også stegte og røgede varianter, hvor filetene er stegt eller røget før tilberedning.
  Rollmops spises normalt med hænderne, og den rulles under ingen omstændigheder ud. Rollmops er en vigtig bestandel i det som på tysk kaldes «Katerfrühstuck». Og som i norge bruges til at «reparere» efter stort alkoholforbrug aftenen før.
  Navnet oppstod i biedermeiertiden i første halvdel av 1800-tallet, da de sammenrullne sildefileter blev assosieret med hunderasen mops, som da var på mode.
  Vandgrød.
  Bring vandet i kog og tilsæt grynene mens du rører rundt. Bliv ved med at røre, indtil grøden koger igen. tilsæt saltet, og lad den stå og koge på lav varme i en times tid.
  Skal der gøres lidt ekstra ud af grøden, kan du putte æbler i: Æblerne skal skrælles, skæres i skiver og koges med i de sidste 10 minutter.
  Du kan servere grøden med en klat smør, honning og mælk
  Lammegryde.
  Ingredienser:&lt;br&gt;
  Skær kødet i småstykker og kom dem i gryden, hak løget og persillen fint og kom det sammen med den hele kanel i gryden. Drys gurkemejen over kødet og tilsæt rødvinseddiken og druesaften.&lt;br&gt;
  Varm det hele op til kogepunktet og lad det derefter småkoge for svagt blus i 15-20 minutter.&lt;br&gt;
  Tilsæt honningen og smag til med salt og peber. Retten er nu klar til servering.
  Soldaterbrød.
  Når soldaterne i Middelalderen stod vagt rundt omkring på borgene, hændte det at de lavede brød over den åbne ild, hvor de også fik varmen. Dette er et brød, der er nemt og hurtigt at bage og så smager det rigtig godt.&lt;br&gt; 
  Det gode ved brødet er at smagen kan varieres en hel del med valg krydderi og krydderurter, som for øvrigt godt kan undværes.&lt;br&gt;
  Ingredienser: 
  Fremgangsmåde: &lt;br&gt;
  Alt dette blandes med mel indtil dejen slipper, derefter stilles dejen til hævning. 
  Man bager så brødet over gløderne i bålet (på en opvarmet sten eller en pande). &lt;br&gt;
  Man former dejen i små boller som trykkes flade eller man kan ruller dejen ud med en rulle til de er helt flade og så skal de kun lige bages ganske kort tid (dejen bobler), så skal de vendes.
  Speltbrød.
  Ingredienser:&lt;br&gt;
  Fremgangsmåde:
  Melet stilles frem i god tid, så det kan få stuetemperatur. Gæren røres ud i vand (eventuelt tilsat honning). Mel og salt blandes. Hvis olivenolie ønskes i dejen, skal den blandes i gærvandet. Melet røres i gærvandet, og man ælter dejen grundigt.
  Dejen stilles til hævning ved stuetemperatur under et fugtigt viskestykke. Efter ca. 1 times hævning, slår man dejen ned og former brødet. Det lægges på en smurt eller melet plade og stilles til efterhævning ved stuetemperatur under det fugtige viskestykke.
  Når brødet er hævet til mindst dobbelt størrelse, varmer man ovnen op til 200°. Når den er varm, sætter man brødet ind i midten af ovnen, hvor det bager i ca. en halv time.
  Andet.
  Snobrød.
  Snobrød er et brød, hvor dejen er rullet til en lang 'pølse' og snoet om enden af en pind som bages over bål. Er altid godt til hygge omkring bålet i lejren (byen).
  Ingredienser (6. personer):
  Fremgangsmåde:
  Gæren smuldres i lunken mælk/vand, herefter tilsættes salt og mel, konsistensen af dejen skal være glat. Er den for tør, kan der tilsættes mere varmt vand, en spiseske ad gangen. Er dejen for klistret tilsættes mere mel, en spiseske ad gangen. 
  Bagning:
  Den bedste pind er en nogenlunde lige pind af løvtræ, der ikke giver afsmag, f.eks. birk eller nød. Længden afpasses efter ens magelighed og bålets størrelse. Tykkelse i brød-enden ca. 1,5 - 2 cm. Jo tykkere pind, jo tungere er den at holde. En for tynd pind bøjer under dejens vægt hvis den er friskskåret. Pinden afbarkes med en kniv 15-20 cm ind fra den ende, der skal bære dejen.
  Rul dejen ud til en lang pølse, ca. lige så tyk som den pind der skal bære dejen. Sno dejen omkring pinden på det afbarkede område (Start udefra). Husk at lukke ude for enden og tryk den afsluttende ende godt til.
  Bages over gløderne, ikke over flammer. Hold god afstand (15-30 cm) og drej pinden regelmæssigt, så brødet bliver bagt jævnt. Dette kan godt kræve lidt tålmodighed. Brug evt. en brændeknude eller lignende ti at støtte pinden mod. Trætte arme giver nogle uheldige 'dyp' af brødet ned i bålet.
  Når brødet lyder hult over det hele, når man banker forsigtigt på det med en kniv, er det færdigt og kan forsigtigt trækkes af pinden når det har kølet lidt af. Spises som det er eller med smør, marlemade, ost eller lignende. Har man været forudseende og dimensioneret sin snobrødspind efter en pølsetykkelse, kan man lave sig en hotdog ved at hælde ketchup, sennep og lignende i snobrødets hul og stikke en kogt eller ristet pølse i. Her er det mest praktisk at man har været omhyggelig under påsnoningen af dejen, så der ikke forekommer revner.