text: Formål.
  Vise de smukke farver forskellige salte og metaller kan give når de brændes - det er måden man laver farver i fyrværkeri.
  Sikkerhed.
  Påkrævet sikkerhedsudstyr.
  Showfolk: Briller, kittel, gummihandsker, brandslukningsudstyr indenfor rækkevidde.
  Tilhørere: -
  Sikkerhedsmomenter.
  Kemikaliedeklaration:
  Barium, strontium og antimon er tungmetaller og potentielt skadelige. De er dog tilladte i fyrværkeri. Undgå at røre direkte ved saltene og benyt handsker under oprydning. 
  Affaldshåndtering:
  Saltene og affald tørres op og puttes i lukkede affaldsbeholdere (evt. pose i pose) og helst i kemikalieopsamling, hvis muligt.
  Fremgangsmåde.
  Vattet (evt. vatrondellerne) lægges på en mursten placeret på metalbakken. Vattet fugtes med sprit, hvorefter det antændes. Saltene og jern- og magnesium-pulveret drysses udover det brændende vat, hvorved man kan se de forskellige saltes flammefarve og hvide og gule gnister fra henholdsvis magnesium og jern.
  Man kan evt. hælde nyligt fremstillet flydende ilt (kondensat fra luft kølet med flydende nitrogen) ud over vattet i stedet for sprit – dette kan bruges til at vise, hvor hurtigt vattet derved brænder, og hvor lidt aske der bliver tilbage (man opnår en fuldstændig forbrænding – ilt er ikke en begrænsende faktor). 
  Til flammefarve-blandinger.
  Grøn
  Rød
  Gul
  Hvid
  Stofferne blandes og antændes med en lang tændstik eller med en lunte. Start med små mængder. Husk små mængder giver små ulykker. Store mængder...
  Afbrændinger bør foregå i stinkskab. Kaliumchlorat er meget brandfarligt og kan give eksplosionsagtige brande.
  De essentielle formler.
  Et eksempel på en elektronovergang kunne være Na:
  I natrium vil der ske en excitation af en elektron fra 3s-orbitalen til 3p-orbitalen. I denne position har atomet ikke sin laveste energikonfiguration og vil derfor falde tilbage igen til denne under udsendelse af en foton med energien E, vha. den velkendte ligning:
  E = hν = hc/λ,
  hvor h er Planks konstant (6.63·10-34Js).
  Med denne ligning er vi i stand til at beregne bølgelængden af den udsendte foton og dermed finde ud af hvilken del af farvespekteret vi kan forvente at se. Man kan også bruge dette til at beregne energiforskellen mellem to energiniveauer i atomet.
  Andre beskrivelser.
  Cool link om kemi og fysik i fyrværkeri – det kan ikke skrives bedre!
  Flammefarver og kemisk analyse