text: Formål.
  At lave en flot skumpølse der sprøjter op af en flaske. 
  Sikkerhed.
  Sikkerhedsmomenter.
  Kemikaliedeklaration:
  Affaldshåndtering:
  Alle væsker samles op i transportabel affaldsbeholder og hældes ud i vask med rigeligt rindende vand eller afleveres som kemikalieaffald. Servietter og lignende brugt ved oprydning smides i plasticpose, som lukkes tæt så evt. kemikalie-rester ikke siver ud. Posen kan smides i almindeligt affald. Lever skal smides i affald – ikke i håndvask.
  Materialer.
  De mængder som er angivet i det følgende bruges ved store demonstrationsforsøg. Man kan sagtens få en fin reaktion i mindre målestok ved at bruge mindre mængder og glasvarer. Det er faktisk en god ide at prøve sig frem med mindre mængder, da oprydningsarbejdet så bliver mindre.
  Kemikalier:
  Værktøj:
  Fremgangsmåde.
  Spaltning af hydrogenperoxid med enzymer:
  Spaltning af hydrogenperoxid med kaliumpermanganat:
  Ved begge forsøg vil man se, at opvaskemidlet bliver pustet op så man får en skumpølse, der evt. bevæger sig op over kanten på kolben. Med en vis øvelse kan man få skumpølsen til at springe op af kolben, især ved kaliumpermanganat-reaktionen. Man kan eksperimentere med om man synes, det virker bedst at ”kaste” hydrogenperoxid eller en stærk kaliumpermanganat-opløsning i kolben med de øvrige ingredienser.
  Forklaring.
  Leverskumpølse: Inde i vores krop bliver der i forbindelse med generel metabolisme og immunforsvarsreaktioner dannet hydrogenperoxid. Da det er giftigt for vores celler (ligesom det også er giftigt for bakterier) er det derfor vigtig at nedbryde det igen. Leveren nedbryder hydrogenperoxiden til vand og oxygen (det er oxygen, som er en gas, der blæser opvaskemidlet op) ved hjælp af enzymer (katalaser).
  2 H2O2 → 2 H2O + O2 
  Hydrogenperoxid er også det vi bruger til at rense sår med, dog i en noget svagere opløsning. Til eksperimentet her anvender vi en 35 % opløsning, mens det man bruger til at rense sår med er 1-3%. 
  "I stedet for leverkatalase kan vi jo bruge kaliumpermanganat:"
  Kaliumpermanganat reagerer med hydrogenperoxid til bl.a. vand og oxygen. Også her er det dannelsen af oxygen (på gasform) og vanddamp, der sammen med sæben bevirker, at vi får dannet skumpølsen.
  3 H2O2 (l) + 2 MnO4- (aq) → 3 O2 (g) + 2 MnO2 (s) + 2 OH- (aq) + 2 H2O (g)
  Show noter.
  Skumpølsen er en god måde at vise, at en biologisk eller kemisk reaktion kan danne gas i store mængder meget hurtigt.
  Perspektivering.
  Forsøgene kan anvendes til at illustrere en reaktion, der foregår i vores krop. I denne sammenhæng kan man bruge forsøget til at fortælle om enzymer/katalyse. Den kan også tjene til illustration af, hvordan brintoverilte virker ved bakteriebekæmpelse f.eks. ved rensning (desinficering) af sår.
  Endvidere kan man lave en kobling mellem en ”biologisk” reaktion og en ”kemisk reaktion” – vise hvordan kemien og biologien er to sider af samme sag/komplementerer hinanden.