text: Sundhedsdirektør: Vi kunne spare flere dages Pamolkontrol
  19 februar 2017 kl. 09.57
  I Esbjerg er der fundet syv forkerte Pamolpakker hos borgere, der tager blodfortyndende medicin. Sundhedsdirektør efterlyser national beredskabsplan.
  Esbjerg Kommune har valgt at besøge den svageste borgergruppe for at kontrollere, om de er i besiddelse af de forkerte Pamolpiller.
  - Vi har gennemgået alle plejecentrene i Esbjerg Kommune. Derudover har vi omkring 100 borgere i private hjem, der får blodfortyndende medicin. Der har vi gennemgået omkring to tredjedele. Vi forventer at være færdige i løbet af søndagen, oplyser hjemmeplejechef Anni Kjærgaard Sørensen til TV SYD.
  Kontrollen har vist sig at bære frugt.
  - Vi har fundet syv pakker med det farlige batchnummer hos borgere, der tager blodfortyndende medicin. Pakningerne er indleveret, så vi ved ikke, om de indeholder de forkerte piller.
  Arne Nikolajsen, direktør, Sundhed & Omsorg, Esbjerg Kommune: "Vi kunne være gået målrettet efter de borgere, der rent faktisk har fået pakkerne udleveret. Så det har forsinket os et par dage."
  Anni Kjærgaard Sørensen oplyser, at der derudover mangler kontrol i et par hundrede private hjem, hvor borgerne har fået udleveret Pamol siden januar. De berørte borgere modtager dog ikke blodfortyndende medicin.
  - Her forventer vi at være færdige i løbet af mandag eller tirsdag, forklarer hjemmeplejechefen. 
  Men opgaven kunne, ifølge sundhedsdirektøren, have været løst meget hurtigere, hvis ikke Persondataloven stod i vejen. Hvis man f.eks. kunne få oplysninger fra apotekerne om, hvem der havde modtaget de forkerte Pamol.
  - Vi kunne være gået målrettet efter de borgere, der rent faktisk har fået pakkerne udleveret. Så kunne vi have gjort det i løbet af en dag. Nu tager det tre-fire dage at komme igennem. Så det har forsinket os et par dage, siger direktør for Sundhed & Omsorg i Esbjerg Kommune, Arne Nikolajsen, til TV SYD.
  Anni Kjærgaard Sørensen, hjemmeplejechef, Esbjerg Kommune: "Vi har fundet syv pakker med det farlige batchnummer hos borgere, der tager blodfortyndende medicin."
  Men spørgsmålet er så, om det vil være bedre, hvis Persondataloven fremover ikke begrænser muligheden for at samkøre og registrere oplysninger.
  - Jeg efterlyser en national beredskabsplan. Den bør tage stilling til, hvordan vi får de rigtige oplysninger, og hvem der tager sig af det. Det kunne være, at det var apotekerne eller lægerne, der skulle tage sig af det, hvis de ikke vil give kommunen oplysningerne. For én skal jo tage ansvaret for det, slutter Arne Nikolajsen.
  