text: Dette hotel er bygget til en 1.000-års hændelse
  11 januar 2019 kl. 09.55
  Under stormfloden i 1872 var vandstanden op til 350 cm over daglig vande. Bygherrer rådes til at tage højde for en 1.000-års hændelse som den.
  Når Alsik Hotel med sine 19 etager står færdig ved Alssund i Sønderborg senere i år, er der taget højde for oversvømmelser af en sådan karakter, at det måske aldrig nogensinde sker.
  Christian Bak, projektleder, A. Enggaard A/S: "I løbet af de næste 20-50 år kommer vi jo endnu højere op end 160 eller 170 cm med oversvømmelser."
  Det er svært at fatte, men ganger man oversvømmelsen i Sønderborg forleden med to, er man nogenlunde oppe på den vandstand, der var i byen under den værste stormflod nogensinde i den sønderjyske havneby - nemlig 319 cm - for knap 150 år siden. Og den 1.000-års hændelse, som det var, har man taget højde for i byggeriet af Hotel Alsik ved havnefronten i Sønderborg.
  - I løbet af de næste 20-50 år kommer vi jo endnu højere op end 160 eller 170 cm med oversvømmelser, og hotellet er bygget til at kunne klare en 1.000-års hændelse. Så der skulle vi være sikret en del ud i fremtiden, fortæller Christian Bak, projektleder hos entreprenøren A. Enggaard A/S, der opfører hotellet.
  Vandstanden i Sønderborg i sidste uge den 2. januar var 162 cm over daglig vande. 13. november 1872 var vandstanden 333 cm. Som om det ikke var nok, skulle man bare 10 eller 20 km nordpå ved Dyvig Havn og Aarøsund for at finde vandstande på hele 350 cm over daglig vande.
  Kystdirektoratet rådgiver om 1000-års hændelse
  Da de berørte kyster ikke tilnærmelsesvis har oplevet lignende siden dengang, kan oversvømmelser af den karat være svære at forholde sig til i dag. Alligevel lægger Kystdirektoratet vægt på at minde kommunerne om den 1000-års hændelse, stormfloden i 1872 var.
  Per Sørensen, kystteknisk chef, Kystdirektoratet: "Når vi vejleder kommuner om, hvilke vandstande, de skal beskytte sig imod, er vi meget opmærksomme på at huske at fortælle dem om 1872."
  - Når vi vejleder kommuner om, hvilke vandstande, de skal beskytte sig imod, er vi meget opmærksomme på at huske at fortælle dem om 1872, fortæller Per Sørensen, kystteknisk chef i Kystdirektoratet, til TV SYD.
  Højvandsstatistikker er baseret på målte data, men høje vandstande fra før, man begyndte at måle, er også godt beskrevet mange steder og betragtes som forholdsvis valide.
  - Derfor anbefaler vi at huske 1872, når man byudvikler et område, fordi den kommer jo igen på et tidspunkt, siger Per Sørensen.
  Kystdirektoratet oplyser til TV SYD, at det er kommunernes egen beslutning, hvilke vandstande, den vil indarbejde i deres projekter. Direktoratet tilbyder kommunerne vejledning og anbefaler som udgangspunkt, at kommunerne tager udgangspunkt i en 50-års hændelse tillagt havvandsstandsstigning. I Sønderborg er en vandstand på 171 cm over daglig vande en 50-års hændelse, og for to år siden nåede vandstanden i Sønderborg Havn op på 172 cm.
  Et aktuelt eksempel er Køge Kommune, som for øjeblikket er i gang med et projekt, der skal beskytte dele af Køge by mod stormflod op til 2,80 meter, hvilket svarer til den stigning, Køge oplevede ved stormfloden i 1872.
  Stormfloden 1872
  Stormfloden over alle stormfloder ramte også den syd- og sønderjyske østkyst den 13. november 1872. Stormfloden kulminerede først på aftenen.
  Det var en onsdag, og fra Vejle og sydpå til Sønderborg og helt til Flensborg i Tyskland steg vandet nogle steder til 350 cm over daglig vande.
  Så højt steg vandet i 1872
  Dyvig Havn, Als 350 cmAarøsund 350 cmFlensborg 335 cmAabenraa 334 cmHaderslev 333 cmSønderborg 319 cmKolding 310 cmFredericia 215 cmVejle 191 cm(Kilde: Kystdirektoratet)
  Stormfloden anrettede omfattende skader og krævede mange ofre. Det totale antal omkomne lå på ca. 270 mennesker, heraf en del i forbindelse med skibsforlis.
  Voldsomheden af stormfloden, antallet af ofre og de omfattende skader betyder, at den stadig i  dag huskes langs de syddanske kyster gennem blandt andet mindesten og mindetavler. Blandt andet i Brogade i Sønderborg og på Aarø i Lillebælt.
  Årsagen til oversvømmelserne var en sjælden, kraftig og langvarig storm fra øst og nordøst, som var i stand til at hæve vandstanden til de astronomiske niveauer.
  Stormfloden ramte også Lolland-Falster, Vestsjælland og Sydfyn.
  Stormfloden blev betragtet som en national katastrofe, og der blev iværksat en landsindsamling, ligesom der blev lavet en digelov og bygget nye diger langs de berørte kyster.
  