text: Kommuner opruster mod rotter
  25 marts 2014 kl. 14.00
  Kommunerne opruster mod rotter, der i de seneste år er blevet en stadig større plage.
  De fleste kommuner har sat ejendomsejeres gebyr til rottebekæmpelse op. Det opkræves sammen med ejendomsskatten.
  I Kolding Kommune er gebyret for eksempel blevet fordoblet fra 20 til 40 kroner årligt ved en ejendomsværdi på en million kroner.
  Kommunens udgifter til rottebekæmpelse er også fordoblet fra 1,5 til tre millioner kroner.
  Det fordyrer indsatsen, at den kemiske krigsførelse mod rotter efterhånden bliver virkningsløs, da rotterne i stigende omfang bliver resistente over for rottegift, de såkaldte antikoagulanter.
  Rotter kan bekæmpes med elektroniske fælder, men ellers gælder det om at forhindre, at rotterne kommer ud af kloakkerne.
  For eksempel er det blevet et krav, at der ved kommunale institutioner og kommunale udstykninger installeres rottespærrer i afløbssystemerne.
  I kommunernes rotteplaner satser de også på, at defekter i kloakker og afløbsinstallationer udbedres straks.
  Den enkelte husejer har pligt til anmelde rotteangreb til kommunen.
  Her er nogle sikre tegn på besøg af rotter:
  Rotter efterlader sig en skarp og ubehagelig lugt, der minder om kloakog svinestald.De efterlader sorte eller brune ekskrementer. De er cylinderformede, ca.6 mm tykke og 17 mm lange og spidser til i den ene ende.Uden for huset kan huller i jorden nær dæksler og husets fundamentskyldes rotter. De kan også underminere fliser og asfalt.Indendørs kan rotterne gnave sig igennem paneler, vægge og gulve. Seefter friske, afgnavede træspåner.Piben og kradsen i panelerne, under gulvet eller på loftet kan være tegnpå rotter. Det kan dog også være mus, husmår eller andre dyr. Men erder hvin og skrig, er det næsten sikkert rotter.
  Råd om rotter fra Naturstyrelsen.
  