text: Hver tredje kandidat til kommunalvalg sad i elevrådet i skolen
  19 november 2017 kl. 05.26
  Kandidaterne til kommunalvalget på tirsdag er langt hen ad vejen folk, der har bestemt noget på andres vegne hele livet, viser ny undersøgelse.
  Kommende byrådsmedlemmer er langtfra ubeskrevne blade, når de dukker op i byrådssalen for at tage beslutninger for borgerne i deres kommune, selv om de ikke har været valg før.
  En meget stor del af dem har en lang karriere i organisatorisk arbejde og interessevaretagelse, når de stiller op til et kommunalvalg. Det viser en undersøgelse, som Avisen.dk har foretaget blandt de opstillede til kommunalvalget 21. november. Den bygger på svar fra over 2000 svar fra kandidater på tværs af partierne.
   Vibe Klarup, fmd., Frivilligrådet: "Den positive er, at byrådskandidaterne har fået demokratisk selvtillid af at optræde i foreninger, råd og bestyrelser. De har oplevet, at de har flyttet noget, og at de sammen med andre har skabt en forandring"
  32,5 procent af kandidaterne har siddet i elevrådet på deres skole. 46,5 procent har været aktive i bestyrelserne på deres egne børns skoler eller daginstitutioner. Og 46,4 procent angiver, at de har været aktive i idræts- eller spejderforeninger.
  Mulighederne for at udfolde sit engagement er imidlertid mange, og 65,8 procent af kandidaterne angiver, at de har været aktive i ’andre foreninger’.
  Formand for Frivilligrådet Vibe Klarup mener, at der er både en positiv og en mere bekymrende vinkel på, at byrådene indtages af Tordenskjolds soldater med en solid organisationserfaring i ryggen.
  - Den positive er, at byrådskandidaterne har fået demokratisk selvtillid af at optræde i foreninger, råd og bestyrelser. De har oplevet, at de har flyttet noget, og at de sammen med andre har skabt en forandring, om det så er med spejderne eller i menighedsråd. Jeg tror, der ligger en rigtig god opdragelse i at deltage i den slags. Der er jo også det, vi plejer at bryste os af – at vi uddanner hinanden til at være gode medborgere, siger hun.
  Hendes bekymring går imidlertid på, om man med den rekruttering til det politiske liv kommer til at overse grupper uden demokratisk selvtillid, som ikke kan se sig selv i et formelt partisystem.
  - En femtedel af befolkningen føler sig ikke med i fællesskabet, viste en fællesskabsmåling, som Trygfonden udgav her i foråret. Det er bekymrende og noget, vi skal have opmærksomhed på som samfund. Så selv om det som udgangspunkt er fremragende, at behjertede overskudsmennesker byder sig til med engagement og visioner, skal de have øje for, at de ikke kun skal varetage interesser for sig selv og deres egen slags, mener hun.
  Lars Torpe, forsker i demokrati, social kapital og politisk deltagelse på Aalborg Universitet, mener kun, at der er godt at sige om kandidaternes baggrunde, som han i øvrigt ikke finder overraskende.
  - I Danmark har vi et rimeligt stærkt, organiseret civilsamfund med mange frivillige foreninger og også mange institutioner med brugerinddragelse. Derfor er der mange mennesker, som helt fra barnsben kommer i kontakt med organisatorisk arbejde. Det er en meget naturlig og god rekrutteringskanal til politik, mener han.
  Hvis du vil blive klogere på, hvem du skal stemme på til kommunalvalget, så tag kandidattesten her.
  
  