text: Pensionister vasker ghetto-stemplet af
  04 december 2018 kl. 18.24
  Korskærparken i Fredericia er slettet fra ghettolisten og slipper for at rive boliger ned.
  Boligområdet Korskærparken i Fredericia er ikke ”Danmarks bedste ghetto”. Sådan har man ellers omtalt sig selv, men Korskærparken er ikke længere på statens nye ghettoliste.
  Ann Nissen, pensionist og beboer i Korskærparken siden 2014. : "Jeg har aldrig følt mere tryg og godt tilpas end her."
  Det skyldes, at andelen af ikke-vestlige beboere er faldet fra 52 procent til 49 procent. Det er i høj grad på grund af pensionister, som er flyttet ind i de mange nyrenoverede lejligheder. Blandt dem er Ann og Erik Nissen, som i mange år var selvstændige.
  - Vi solgte vores parcelhus og flyttede herud, så vi slap for alle mulige forpligtelser, og det har mange andre pensionister også gjort. Her har vi fået fine, tilgængelige lejligheder og elevator, og vi føler os godt tilpas i området, siger Erik Nissen.
  Ikke bange for ghettoen
  Ghetto-stemplet har tilsyneladende ikke skræmt mulige tilflyttere væk. Pt. har boligforeningen over 500 borgere på venteliste.
  - Vi var ude at kigge herude, og jeg har aldrig følt mig mere tryg og godt tilpas end her. Både unge og ældre har taget godt imod os, og jeg går gladelig tur i Korskærparken alene klokken to om natten, siger Ann Nissen.
  Finn Muus, direktør for Boligkontoret i Fredericia. : "Vi havde væltede campingvogne og biler, der blev brændt af. Men i 2014 begyndte vi at renovere området"
  Slipper for brændemærke
  Alligevel er boligkontorets direktør lykkelig over, at Korskærparken er strøget af listen. Ellers skulle man formentlig opfylde statens krav om at rive nogle af de almene boligblokke ned.
  - Nu kan vi i stedet arbejde videre med at udvikle området. Vi er også glade for, at vi ikke længere får brændemærket på ryggen, at det ikke er et godt område at bo, siger Finn Muus, som er direktør for Boligkontoret.
  Stenkast og fremskridt
  Han erkender, der før har været store problemer i området.
  - Under Muhammedkrisen var der unge mennesker, som kastede sten efter busser, og vi havde væltede campingvogne og biler, der blev brændt af. Men i 2014 begyndte vi at renovere området og få skabt en helt ny bydel, så det har været med til at løfte hele området, siger Finn Muus.
  Der er samlet brugt 800 - 900 millioner kroner på forbedringer, og direktøren vil ikke hvile på laurbærrene.
  - Nu skal vi i samarbejde med kommunens helhedsplansudvalg arbejde på en udviklingsplan, som nu ikke skal sikre, at vi kommer AF listen. Den skal sikre, at vi ikke kommer PÅ listen igen.
  
  