text: Nye medier får varsler ud til flere
  01 maj 2019 kl. 09.09
  Tyndt befolkede områder bliver ikke advaret automatisk ved større kriser. Sociale medier og ny teknologi hjælper borgerne ved kriser og ulykker.
  Første onsdag i maj bliver sirener over hele landet testet. Det er dog langtfra alle, der hører deres tuden.
  Når sirenerne hyler over hele landet onsdag middag, er der ikke fare på færde. Der er tværtimod tale om en årlig afprøvning af varselssirenerne.
  Men selv om de skal advare i tilfælde af alvorlig fare, kan omkring hver femte borger slet ikke høre de hylende toner.
  Det fortæller Lars Aabjerg Pedersen, kommunikationschef ved Beredskabsstyrelsen. Ifølge ham får de hvert år omkring 50-100 opkald på testdagen.
  - Vi får flest henvendelser fra folk, der ikke kan høre en sirene. Det kan være, fordi man bor et sted uden sirenedækning, vinden blæser i den anden retning, eller man er indenfor, siger han.
  
  Nye systemer kan hjælpe
  Appen Mobilvarsling kan bruges i områder, hvor de de hylende toner ikke kan høres, ligesom den varsle kan døve og hørehæmmede med en sms-service til døve og hørehæmmede. Den vil ligesom de klassiske sirener blive testet onsdag klokken 12.00.
  Beredskabsdirektør i Trekantområdets Brandvæsen, Jarl Vagn Hansen, siger til TV SYD, at alle de nye medier også hjælper, dem der ikke kan høre sirenerne.
  - Politiet udsender tweets og pressemeddelelser, som mange nyhedsmedier holder øje med, og så bliver informationerne igen delt på sociale medier, tekst-tv, lokalradioer og blandt naboer. Så jeg synes, der er en god dækning samlet set.
  
  Lyden af 90'erne
  Der er over 1070 sirener i Danmark. De blev sat op over hele landet i begyndelsen af 1990'erne i byer med over 1000 indbyggere.
  Det svarer ifølge Lars Aabjerg Pedersen både dengang og i dag til, at cirka 80 procent af borgerne kan høre sirenerne.
   - Resten af befolkningen bor spredt ud over større landområder, og der vil politiet køre ud og advare folk, hvis det er nødvendigt, siger han.
  
  Testes dagligt uden lyd
  Systemet bag sirenerne testes dagligt - men uden lyd.
  Den årlige afprøvning med lyd skal minde befolkningen om, hvordan sirenerne lyder, og hvad de betyder.
  Hvis sirenerne hyler for alvor, er det nemlig vigtigt at reagere. I så fald er der sket større ulykker eller katastrofer, som kan være til fare for et større antal mennesker.
  Ifølge Lars Aabjerg Pedersen bruges de i praksis til at varsle, hvis der eksempelvis er brande, der udvikler farlig røg for beboere i området.
  Hører man sirenerne hyle, bør man hverken ringe 112 eller 114.
  I stedet skal man gå indenfor og lukke døre og vinduer.
  Herefter skal man tænde for DR eller TV2, som bringer meddelelser om, hvad der foregår, og hvordan man skal forholde sig.
  Onsdag bør borgerne ifølge Lars Aabjerg Pedersen kun ringe til beredskabet, hvis de i et større byområde ikke hører sirenerne.
   - Der er næsten altid en enkelt sirene eller to, som vi opdager, der skal kigges på, siger han.
  Systemet af lidt ældre dato er ikke afhængig af en internetforbindelse og har nødstrøm, hvis der opstår problemer med elektriciteten.
  Det gør systemet stabilt og troværdigt, mener Lars Aabjerg Pedersen.
  
  